byggnadshyttan på gotland 2007–2008
byggnadshyttan på gotland 2007–2008
byggnadshyttan på gotland 2007–2008
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
dE FyRtIo MaRtyRERna I gaRdE<br />
skulle vi kalla arkitekten eller skulptören av korportalen för »Egypticus« så följer<br />
vi den store <strong>gotland</strong>skyrkokännaren Johnny Roosval och dennes elever –<br />
sedan någon av dem frivilligt omprövat sina egna teser.<br />
En för oss viktig sak med denna ombyggnad är denna: hur såg den gamla<br />
förbindningen mellan långhus och dåvarande kor ut? alltså, när man rev den<br />
gamla väggen – med sitt lilla triumfvalv – mellan långhus och kor. Man säger<br />
sig idag vara säker <strong>på</strong> att den kortväggen var fogad utan<strong>på</strong> långhusmurarnas<br />
ändar i öster – alltså inte »inne« mellan innerväggarna. Utan som ett lock<br />
utan<strong>på</strong>.<br />
I det gamla långhusets östliga del har väggarna i nutid inte haft många målningsfragment.<br />
därav måhända antagandet att den östliga gavelväggen med<br />
sitt triumfvalv där haft sina anslutningar. Men så har det tydligen dock icke<br />
varit. här skulle således ha funnits plats för väggarnas fortsatta bildkavalkad.<br />
det fanns alldeles precis plats för två bågar till <strong>på</strong> varje vägg. summan kunde<br />
ha varit fyrtio. 40!<br />
Våra konservatorer förbättrade inte några bilder, men de förtydligade ramverket.<br />
arkaden med sina bågar förtydligades synnerligen försynt och förmodligen<br />
mycket klokt. sen fick vi under restaureringen ryska besök. två lärda<br />
ryska besök vid två skilda tillfällen.<br />
dessa besök gav anledning för oss att friska upp gamla svenska kunskaper<br />
via nationalencyklopedin:<br />
Fyrtio martyrer, fyrtio riddare, fyrtio kristna soldater ur en romersk elitlegion,<br />
vilka hellre led martyrdöden genom att frysa ihjäl <strong>på</strong> en isbelagd sjö i<br />
pontus i Mindre asien än avsvor sig sin kristna tro. En av de fyrtio ångrade sig<br />
och blev renegat, men då trädde en av fångvaktarna i hans ställe, så att antalet<br />
ändå blev fyrtio. Före 1901 firades den 9 mars i den svenska almanackan. Fyrtio<br />
martyrer var en märkesdag: sådant vädret då var skulle det förbli i fyrtio dagar<br />
framåt. Men det var också en vårens förelöpare, och i närke rimmade man:<br />
»Fyrtio martyrer, då vaknar både maskar och myrer.«.<br />
hänvisningen till den 9 mars hjälper oss vidare. den gammeldags kalenderlitteraturen<br />
om heliga män och kvinnor, om märkesdagar och förutsägelser är<br />
riklig. där finns mycket att hämta, exempelvis ur en liten bok med anonym<br />
författare »En kort berättelse utaf hwad tillfälle de personers namn blifwit<br />
införde uti almanacken, som der, för hwarje dag, hela året igenom, stå antecknade.<br />
tillika med Förbättrad och tillökt Wäderleks-s<strong>på</strong>man. Fjerde Uplagan,<br />
Westerås 1815« sidorna 23–24:<br />
39