byggnadshyttan på gotland 2007–2008
byggnadshyttan på gotland 2007–2008
byggnadshyttan på gotland 2007–2008
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
UndERsÖKnIngsMEtodER<br />
KyRKoMålaREns pIgMEnt<br />
optisk polarisationsmikroskopi används inom mineralogi för att karakterisera<br />
mineraler, men metoden är också användbar för pigmentbestämning. pigmentens<br />
optiska och kristallografiska egenskaper undersöks genom att analysator<br />
och polarisator korsas i förhållande till varandra, relief/brytningsindex<br />
uppskattas, varefter provbordet roteras 360°. beroende <strong>på</strong> mineralets ljusbrytningsegenskaper<br />
uppstår karakteristiska interferensfärger. Förutom mineralets<br />
kristallstruktur och ljusbrytningsegenskaper <strong>på</strong>verkar även dess kornstorlek<br />
uppkomsten av interferensfärger. Mineralkornens form, storlek, transparens<br />
och andra kännetecken studeras.<br />
Identifiering av pigment med optiskt polarisationsmikroskop har både möjligheter<br />
och begränsningar. det är ett enkelt sätt att skilja historiska pigment<br />
från moderna syntetiska: till exempel kan äkta ultramarinblått snabbt särskiljas<br />
från syntetiskt, trots att båda har exakt samma kemiska sammansättning.<br />
de historiska pigmenten har större kornstorlek och kornstorleksvariation än<br />
de senare syntetiska. att identifiera mineralkorn kräver dock erfarenhet och<br />
kunskap, bland annat för att bedöma deras optiska egenskaper såsom ljusbrytningsindex/relief,<br />
kristallform, interferensfärger etc. den optiska mikroskoperingen<br />
kan kompletteras genom användning av kemiska reagenser för<br />
att exempelvis särskilja blymönja och röd jordfärg från varandra. I vissa fall är<br />
det nödvändigt att komplettera de ljusoptiska metoderna med andra metoder<br />
för att identifiera grundämnen. svepelektronmikroskop är ett instrument som<br />
bygger <strong>på</strong> att en extern elektronstråle exciterar 2 elektroner i provets elektronskal.<br />
<strong>på</strong> så sätt erhålls dels en tredimensionell bild med stort skärpedjup, dels<br />
ett energispektrum som ger information om förekommande grundämnen i ett<br />
prov (energidispersiv analys).<br />
pRoVtagnIng oCh REsUltat<br />
Under restaureringen i garde kyrka genomfördes pigmentanalyser vid två olika<br />
tillfällen, nedan beskrivs de sex pigment som analyserades vid första tillfället.<br />
Prov nr 1 (blått pigment)<br />
Från långhusets norra vägg togs prov <strong>på</strong> blått pigment från den rundbågsfris<br />
som löper utmed taket. provet är taget inom rundbåge nr nio räknat från väster.<br />
Frågeställningen var om det blå pigmentet kunde vara äkta ultramarin.<br />
Färgen upplevs som »gnistrande«, klar och mycket ren i sin framtoning. azurit<br />
27