byggnadshyttan på gotland 2007–2008
byggnadshyttan på gotland 2007–2008
byggnadshyttan på gotland 2007–2008
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Marleen Kolmodin och Arja Källbom<br />
KyRKoMålaREns pIgMEnt<br />
– analys av bysantinskt muralmåleri i garde kyrka<br />
d e medeltida kalkmålningarna i sveriges kyrkor har ingående beskrivits<br />
av konsthistoriker. Endast i mindre utsträckning har beskrivningarna<br />
innefattat även de metoder och material som använts vid uppmålandet. I<br />
samband med den invändiga restaureringen av garde kyrka 2008 gavs tillfälle<br />
att undersöka pigmenten i kalkmåleriet i kyrkans långhus från 1100-talets mitt.<br />
Resultaten väcker många frågor kring både garde kyrka och övriga gotländska<br />
kyrkor och i synnerhet om det bysantinska måleriet. Värdet av den information<br />
som man kan få fram genom pigmentanalyser får därför anses vara mycket hög.<br />
analyserna utfördes i två omgångar. totalt bearbetades 28 prov, varav vi i<br />
denna artikel beskriver de sex analyser som utfördes i den första omgången.<br />
pigmentkarakteriseringen med ljusoptiskt mikroskop utfördes under ledning<br />
av ph. d. ole Ingolf Jensen nyrén i nära dialog med författarna. 1 den ljusoptiska<br />
pigmentanalysen utfördes vid göteborgs Universitet, avdelningen för<br />
Kulturvård. Undersökningarna med svepelektronmikroskopi utfördes av arja<br />
och Rikard Källbom <strong>på</strong> swerea swecast i Jönköping. Uppdragsgivare för den<br />
ljusoptiska analysen var samfälligheten <strong>gotland</strong>s kyrkor.<br />
Ett antal detaljer i måleriet i långhus och tornbåge bedömdes vara särskilt<br />
intressanta för analys, exempelvis finns stora sammanhängande ytor av en klar<br />
blå kulör (prov nr 1). I den romanska fönsternischen, vilken är bemålad med<br />
växtornamentik i rött, gult och svart och är placerad i långhuset åt söder, togs<br />
prov från de partier som i dag upplevs som svarta (prov nr 2), samt från ett<br />
brunrött parti (prov nr 3). Även ett område i långhuset med ett gröngrått pigment<br />
som målats i en laserande teknik valdes (prov nr 4).<br />
Från den helgongestalt som är placerad i tornbågen mot söder togs två prover:<br />
ett från del av svart parti <strong>på</strong> helgonets mantel (prov nr 5) samt ett från helgonets<br />
röda kläde (prov nr 6).<br />
pigmentproverna skrapades försiktigt ner med en vass skalpell, storleksmässigt<br />
motsvarande ett tändstickshuvud, fångades upp <strong>på</strong> pappersark och lades i<br />
tättslutande plastbehållare som märktes och numrerades.<br />
25