PDF Ladda ner - Schenker
PDF Ladda ner - Schenker
PDF Ladda ner - Schenker
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
logistik<br />
NR 2 JUNI 2010 SVERIGES STÖRSTA TIDNING OM TRANSPORT OCH LOGISTIK<br />
Logistikpriset<br />
till egen tåglösning<br />
Så tycker partierna<br />
i transportfrågor<br />
Har vi drivit leantänket<br />
för långt?<br />
Kinas väg till<br />
ekonomisk<br />
supermakt<br />
Vinjett grå<br />
magasinet
VD har ordet<br />
2 | LOGISTIKMAGASINET 2-2010<br />
Ingvar Nilsson<br />
CEO <strong>Schenker</strong> Region North<br />
Långsiktiga samarbeten<br />
är avgörande för framgång<br />
Med krisen bakom oss, har vi nu gått in i en ”normal” lågkonjunktur.<br />
Världen återhämtar sig långsamt, men den fortsatta utvecklingen<br />
beror på vad som händer i Grekland – och andra Euroländer med svaga<br />
ekonomier. Vi kan snabbt vara tillbaka i krisläge igen.<br />
Vad skulle vi göra då? Vad har vi egentligen lärt<br />
oss under det senaste året? Och vad väntar oss<br />
i framtiden?<br />
Under Logistik- & transportmässan i Göteborg i<br />
maj deltog jag i en paneldebatt som handlade just om<br />
de frågorna. I panelen fanns också representanter för<br />
varuägarna som pratade om att hållbarhet, flexibilitet<br />
och kostnadseffektivitet även i framtiden kommer att<br />
vara de viktigaste områdena för dem. Att framtiden<br />
skulle handla om att ”just in time”-begreppet skulle<br />
förändras och att det istället skulle bli viktigare att få<br />
bättre kapacitetsutnyttjande, tack vare ökad samverkan<br />
mellan varuägare och transportörer.<br />
Det vi på DB <strong>Schenker</strong> framför allt har lärt oss under den<br />
gångna krisen stödjer till stor del det resonemanget:<br />
Hållbarhetsfrågan har varit fortsatt viktig för våra<br />
kunder, krisen till trots. Vår dialog med kunderna<br />
visar faktiskt på att man hellre skulle leva med en<br />
tillfällig kvalitetsförsämring, än att tumma på hållbarhetsmålen.<br />
Det kan till exempel innebära att man<br />
överger en skräddarsydd logistiklösning till förmån<br />
för en standardiserad lösning tillsammans med andra<br />
varuägares gods.<br />
Överkapacitet eller kapacitetsbrist kan orsaka en<br />
kvalitetsförsämring i ett nätverk som vårt. Därför är<br />
det avgörande att vi är snabba att anpassa organisationen<br />
till rådande omständigheter.<br />
Det är här kostnadseffektiviteten kommer in.<br />
Natur ligtvis strävar vi alltid efter att vara så kostnadseffektiva<br />
som möjligt, men vissa innovatio<strong>ner</strong> eller<br />
kreativa idéer kanske inte uppstår förrän man står<br />
inför ett faktiskt problem. Lågkonjunkturen har givit<br />
oss nya infallsvinklar och tagit oss ytterligare några<br />
steg på vägen mot en ännu mer effektiv produktion.<br />
Slutligen har vi återigen fått bekräftat att långsiktiga<br />
part<strong>ner</strong>skap och samarbeten, med såväl leverantörer<br />
som med kunder, är avgörande för framgång. Det<br />
är med glädje jag kan konstatera att inte ett enda<br />
<strong>Schenker</strong> åkeri har gått i konkurs under 2009.<br />
En kris kan leda till två olika saker. Antingen blir<br />
det huggsexa eller så arbetar man närmare ihop. Vi<br />
har valt att arbeta närmare ihop. Det stärkta samarbetet<br />
ska vi nu använda för att ta nästa steg mot ljusare<br />
tider, med gemensamt fokus på ny teknik, trafiksäkerhet<br />
och hållbarhet.
asr.se<br />
Vi når nästan hela<br />
Tyskland inom 48 timmar<br />
DB <strong>Schenker</strong> är störst på landtransporter i såväl Sverige som Europa. Det ger dig<br />
som kund tillgång till ett omfattande transportnätverk.<br />
Via Öresundsbron når vi strategiskt belägna hubbar i Tyskland inom 48 timmar från<br />
dörr till dörr. Vi kör sex dagar i veckan till och från Malmö, Hannover, Hamburg, Nürnberg<br />
och Friedewalde. Våra täta avgångar enligt turlista underlättar pla<strong>ner</strong>ingen och<br />
ditt styckegods når kunderna snabbt och säkert.<br />
Vårt mål är att bli den miljömässigt mest hållbara logistikleverantöreren. Genom att<br />
samlasta alla sändningar får du en mer miljösmart transport – vi kallar det Kollektivtrafik<br />
för gods.<br />
DB <strong>Schenker</strong> i Sverige erbjuder allt från landtransporter, internationella sjö- och flygfrakter och konsulttjänster till lager- och logistiklösningar.<br />
Vi har 4 000 medarbetare och finns representerade på ett 50-tal orter i Sverige. Vi ingår i Deutsche Bahn AG:s transport- och<br />
logistikdivision. För mer information gå in på www.dbschenker.com/se
Vinjett grå<br />
Askmolnet drev fram<br />
oväntade lösningar<br />
Vulkanutbrottet tvingade oss att<br />
titta lite utanför boxen. I vissa fall<br />
hade Reykjavik varit lösningen för<br />
att komma undan askmolnet…<br />
I förra numret av Logistikmagasinet skrev jag om hur SJ betedde<br />
sig under snökaoset i februari. Jag var på Centralstationen i Stockholm,<br />
och SJ valde att successivt flytta fram avgången med en kvart<br />
istället för att säga att tåget var två timmar försenat. Det slutade<br />
med att jag satte mig för att ta en öl – och missade tåget…<br />
I april skulle jag ut och resa igen – till Berlin med fyra kolleger.<br />
Det visade sig att vårt plan var ett av de sista som fick lyfta från<br />
Landvetter den torsdagen. Vulkanen Eyjafjallajökull hade fått ett<br />
utbrott, och askmolnet som spred sig över norra Europa tvingade<br />
samtliga flygplan att stanna på marken. Det var svårt att ta det på<br />
allvar till att börja med, det lät ungefär som något manusförfattarna<br />
till Bamse hittat på.<br />
Vi skulle hem igen på lördagen, på fredagen fick jag ett<br />
SMS från SAS som bekräftade att vår flight var inställd.<br />
Då upptäckte vi snabbt att det inte fanns en enda hyrbil<br />
att uppbringa i Berlin, ingen plats på tåg eller bussar<br />
heller. Ett tag lekte vi med tanken på att försöka lokalisera<br />
fem av DB <strong>Schenker</strong>s lastbilar för att lifta hem till<br />
Göteborg.<br />
Istället fick vi hjälp från hotellet och Linda på<br />
hemmaplan. Tillsammans lyckades de hitta<br />
en van i Tyskland för transport till Rostock<br />
där vi tog färjan till Trelleborg. Där mötte<br />
oss en annan van som körde oss till Landvetter<br />
flygplats.<br />
Det blev ingen billig resa som alla<br />
förstår – men det ordnade sig tack vare<br />
att Linda och hotellet lyckades titta lite<br />
utanför boxen.<br />
Och ungefär på samma sätt hanterade DB<br />
<strong>Schenker</strong>s division Air & Ocean askmolnet.<br />
Man lyckades få fram allt gods i tid<br />
genom att dirigera om trafiken till de flygplatser<br />
som ännu var öppna, och att lyfta över<br />
en del gods på andra transportmedel. När det<br />
gäller flygtrafiken från Europa till USA hade<br />
man pla<strong>ner</strong>at en lite oväntad lösning – godset<br />
kunde skickas med båt till Reykjavik och flygas<br />
därifrån. Eftersom molnet blåste österut från<br />
Island var Reykjavik den enda flygplats i norra<br />
Europa där trafiken inte stördes av vulkanutbrottet…<br />
Pierre Olsson<br />
Redaktör<br />
Omslagsbild: Shanghai, Pudongdistriktet, Alex Nikada/iStockphoto Bilder detta uppslag: Lee Snider/Dreamstime, Benders, Henrik Thorburn, Lego<br />
32<br />
Kinas stora<br />
steg mot<br />
framtiden<br />
DB <strong>Schenker</strong>s Lasse Widfeldt<br />
ger en personlig bild<br />
av den ekonomiska supermakten.<br />
24 Krisen skapar nya trender<br />
Under årets Logistik & Transportmässa<br />
diskuterades vilka förändringar<br />
krisen kan föra med sig. Mindre<br />
”just-in-time” och mer ”just-närbilen-är-full”<br />
var en av tankarna.<br />
26 Konsten att spåra livsmedel<br />
Livsmedel riskerar alltid att försämras<br />
när det transporteras och hanteras.<br />
Man måste kontrollera och<br />
förebygga – och i värsta fall spåra.<br />
Vägval. Snart är det val. Logistikmagasinet har tagit tempen<br />
Logistikmagasinet ges ut av DB <strong>Schenker</strong><br />
och är Sveriges största tidning om transport och logistik.<br />
Den utkommer med fyra nummer om året.<br />
ISSN 1401-8667. Årgång 15. TS-kontrollerad upplaga 2008:<br />
20 200. Citera oss gärna, men ange källan.<br />
Ansvarig utgivare: Bo Hallams, DB <strong>Schenker</strong>.<br />
bo.hallams@dbschenker.com
Så funkar det<br />
Så ska tågsystemen<br />
säkras i Europa 10<br />
DB <strong>Schenker</strong>skolan<br />
Widgets – en lättare<br />
väg till e-tjänster 41<br />
Korsord<br />
Lös Sommarkrysset! 43<br />
på riksdagspartierna när det gäller infrastruktur, transporter och miljö. 16<br />
Redaktör: pierre.olsson@dbschenker.com<br />
I redaktionen:<br />
inger.brunback@dbschenker.com<br />
monica.holm@dbschenker.com<br />
ebba.lilja@dbschenker.com<br />
per.russberg@dbschenker.com<br />
karin.andreen@ltskommunikation.se<br />
Redaktionen: Logistikmagasinet, DB <strong>Schenker</strong>,<br />
412 97 Göteborg.<br />
Tel: 031-703 80 00. Fax: 031-40 75 22.<br />
www.dbschenker.com/se<br />
Produktion: LTS Kommunikation AB<br />
www.ltskommunikation.se<br />
Tryck och repro: Eskils Tryckeri AB, Borås.<br />
12 Logistikprisvinnare: Benders<br />
takpannor åker egna tåg<br />
Nytt och noterat<br />
Deutsche Bahn tar över ett antal tåglinjer<br />
i norra Sverige och till Norge. 6<br />
Modiga modeentreprenörer<br />
om hur de vågade satsa. 6<br />
TGM fick DB <strong>Schenker</strong>s<br />
Hållbarhetspris 2010. 7<br />
29 Är logistiken redo när det<br />
oväntade händer?<br />
DB <strong>Schenker</strong> höll i trådarna<br />
när Lena vann i Oslo. 8<br />
Lek och ”Lean”. Lego-bitarna<br />
hjälper dig bli bättre på att samarbeta<br />
och att identifiera och<br />
avhjälpa problem. DB <strong>Schenker</strong>s<br />
medarbetare spelar ”Lean”<br />
som en del i kvalitetsarbetet. 9<br />
Prenumerera: Vill du ha en kostnadsfri prenumeration<br />
eller om du har ny adress, skicka namn och<br />
adress till: pierre.olsson@dbschenker.com,<br />
fax 031-40 75 22, eller fyll i kupongen på sid 42.<br />
Annonsera: Åsa Sommar<br />
Tel: 040-97 04 38, 070-508 77 73, asa@adviser.se<br />
Innehåll<br />
LOGISTIKMAGASINET 2-2010 | 5
Bild: DB <strong>Schenker</strong>, Norrtåg, Swedish Hasbeens, Frölunda Indians<br />
Nytt och noterat<br />
Samarbete främjar<br />
logistikforskning<br />
■ Deutsche Bahn och Rysslands järnvägar<br />
(RZD) gör gemensam sak för<br />
att utveckla framtidens logistik.<br />
– För att möta tillväxten inom<br />
logistikbranschen är det viktigt<br />
att utbilda unga människor till<br />
internationell standard. Vi ser projektet<br />
som ett långsiktigt åtagande<br />
tillsammans med RZD, säger Rüdiger<br />
Grube, ordförande i Deutsche<br />
Bahn AG.<br />
Logistikcentret vid Graduate<br />
School of Management vid St Petersburg<br />
State University öppnades<br />
i mars. Fokus ligger på tillämpad<br />
forskning inom logistik och supply<br />
chain management samt akademisk<br />
utbildning upp till masternivå.<br />
Centret är det första i sitt slag i<br />
Ryssland och rymmer omkring 180<br />
studenter. De båda järnvägsbolagen<br />
ska även kunna använda centret för<br />
vidareutbildning av egen personal.<br />
Inne på det nordiska spåret. Deutsche Bahn ska trafikera ett antal linjer i norra Sverige och till Norge. Det<br />
DB tar över tågtrafik<br />
■ Deutsche Bahn (DB) är fortsatt framgångsrika<br />
utanför Tyskland.<br />
Med SJ som part<strong>ner</strong> har DB:s dotterbolag<br />
DB Regio Sverige vunnit upphandlingen<br />
av regionala transporter i norra<br />
Sverige. Det handlar bland annat om att<br />
sköta tågtrafiken mellan Sundsvall och<br />
Umeå, Luleå och Kiruna. Två linjer löper<br />
till Trondheim och Narvik i Norge.<br />
DB tar gradvis över trafiken med<br />
början i augusti 2010, från 2013 omfattar<br />
trafiken cirka 4 ,7 miljo<strong>ner</strong> tågkilometer<br />
per år och kan utökas med ytterligare 2,2<br />
miljo<strong>ner</strong> tågkilometer.<br />
Kreativa entreprenörer inspirerade<br />
■ ”Kul framställt med kunskap från Chalmers<br />
och koppling till branschen samt inspiration<br />
från nya entreprenörer.”<br />
Det är ett omdöme från en av deltagarna<br />
som kan symbolisera årets ”Fashion &<br />
Retaildag”, som arrangerades av DB <strong>Schenker</strong><br />
och Svensk Handel för tredje året.<br />
Cirka 130 perso<strong>ner</strong> hade lockats av temat<br />
som var kreativitet i olika former, kryddat<br />
med lite logistik.<br />
God träsmak? Färggladast ben<br />
får du i höstens trästövlar från<br />
Swedish Hasbeens.<br />
Bland inspiratörerna märktes bland annat<br />
Maria Levin, grundare av Nudie jeans,<br />
Emmie Blixt, grundare av Swedish Hasbeens,<br />
Linda Friberg, grundare av Monki<br />
och Karin Stenmar, grundare av Dem<br />
Collective, som diskuterade kreativitet.<br />
Alla fyra har vågat tänka annorlunda och<br />
har vågat genomföra sin idé.<br />
– Det är klart att det var <strong>ner</strong>vöst när vi<br />
tvingades sätta vårt hus i pant. Men min<br />
man och jag trodde på Cheap Monday. Vi<br />
reso<strong>ner</strong>ade oss fram till att det värsta som<br />
kunde hända var att vi fick sälja huset och<br />
flytta till ett mindre, säger Linda Friberg.
är Norrtåg som är beställare och står för fordonen.<br />
i Sverige<br />
Kontraktet är på sex år, med möjlighet<br />
till förlängning i ytterligare fem år.<br />
Avtalet omfattar driften av järnvägen,<br />
tågpersonal, underhåll och biljettförsäljning.<br />
De nödvändiga fordonen tillhandahålls<br />
av Norrtåg, den svenska beställaren<br />
av trafiken.<br />
på temadagen<br />
Dagens logistikinslag stod Patrik<br />
Jonsson och Kenth Lumsden, båda<br />
professorer på Chalmers, för.<br />
–Är snabbt viktigt, frågade Kenth<br />
Lumsden, och pekade på det viktiga i<br />
att göra olika logistikupplägg för olika<br />
produktgrupper. Mode ska gå snabbt,<br />
basvaror kan ta tid att leverera.<br />
I enkäten som deltagarna fyllde i<br />
efteråt är svaren i stort sett bara positiva.<br />
– Jag är mycket nöjd med dagen, säger<br />
Annika Bratt, branschchef Fashion &<br />
Retail på DB <strong>Schenker</strong>.<br />
Dags att<br />
fira för<br />
tusingen!<br />
■ Daniel Alfredsson, Ottawa<br />
Senators, hör till en exklusiv<br />
skara svenska hockeyspelare.<br />
Han debuterade i NHL 1995 och<br />
den 6 april i år spelade han sin tusende<br />
match i ligan på bortaplan mot Florida<br />
Panthers.<br />
I samband med det passade moderklubben<br />
Frölunda Indians på att lämna<br />
över den stiliga tröjan med nummer 1 000<br />
på ryggen. Backen och lagkamraten Erik<br />
Karlsson, som var med och tog brons i VM, var med i hyllningskören.<br />
Övriga svenskar som spelat tusen matcher i NHL är Nicklas Lidström,<br />
Mats Sundin, Börje Salming, Markus Näslund, Calle Johansson, Ulf<br />
Samuelsson och Fredrik Olausson.<br />
DB <strong>Schenker</strong>s Hållbarhetspris till TGM<br />
■ TGM från Göteborg vann DB <strong>Schenker</strong>s<br />
Hållbarhetspris 2010.<br />
– Det trodde jag inte, det finns så<br />
många åkerier inom DB <strong>Schenker</strong><br />
som är värda priset, säger Roger Nilsson,<br />
VD för TGM.<br />
Priset delades ut den 11 maj när<br />
Bilspeditions Transportörsförening<br />
(BTF) hade kongress i Helsingborg.<br />
Utöver äran ingår även en resa till<br />
Stuttgart för att besöka Mercedes<br />
fabrik där.<br />
– Det låter fantastiskt roligt – och<br />
spännande, säger Roger.<br />
TGM får priset bland annat för att<br />
de länge varit en pådrivande kraft för<br />
DB <strong>Schenker</strong>s hållbarhetsarbete.<br />
De har varit testpiloter för ny<br />
motorteknik och nya bränslen och<br />
Roger Nilsson är aktiv i Göteborgs<br />
Stads Logistiknätverk. Han har även<br />
tagit initiativ till en ny samverkan i<br />
Göteborgs in<strong>ner</strong>stad för ökad trygghet<br />
och säkerhet för chaufförer samt<br />
för motverkan av godsstölder.<br />
DB <strong>Schenker</strong>s Hållbarhetspris<br />
delas ut årligen för att belöna ett åkeri<br />
inom DB <strong>Schenker</strong>s nätverk. Det<br />
åkeri som lyckas bäst att genom kom-<br />
Firar jämnt. Daniel Alfredsson<br />
stoltserar med tröja från Frölunda<br />
bredvid Erik Karlsson.<br />
Hållbart 2010. Så här nöjd blev Roger Nilsson,<br />
VD för TGM, när han tog emot priset.<br />
petent ledarskap förbättra arbetsmiljön,<br />
öka trafiksäkerheten och<br />
minska miljöbelastningen inom det<br />
egna åkeriet vin<strong>ner</strong>.<br />
LOGISTIKMAGASINET 2-2010 | 7
DB <strong>Schenker</strong><br />
höll i trådarna<br />
när Lena vann<br />
■ Tysklands Lena Meyer-Landrut vann Eurovision Song Contest<br />
i Oslo 2010 med låten ”Satellite”.<br />
DB <strong>Schenker</strong> hade en del i den TV-sända succén den<br />
25 till 29 maj 2010. Norges television, NRK, gav nämligen<br />
uppdraget att ta ansvar för all logistik och transport för de<br />
deltagande länderna i samband med semifinaler och final<br />
till DB <strong>Schenker</strong> i Norge.<br />
Avtalet innefattade all tullklarering, lokal distribution,<br />
returtransporter, lagring, konsulttjänster och försäkring.<br />
Det handlade om allt från scendekor för Kroatien till<br />
scenkläder för Holland och pressmaterial för Schweiz.<br />
Årets tävling var den 55:e i ordningen med 39 deltagande<br />
länder. Sverige representeras av Anna Bergendahl som<br />
inte nådde finalen med låten ”This is my life”.<br />
Nytt gratisverktyg ger total överblick över emissio<strong>ner</strong>na<br />
■ Deutsche Bahn (DB) har tillsammans<br />
med Internationella järnvägsunionen<br />
(UIC) och sex andra part<strong>ner</strong>s utvecklat<br />
EcoTransIT World – ett onlineverktyg<br />
för emissionsberäkningar av en global<br />
transportkedja.<br />
Verktyget kan användas för att beräkna<br />
miljöpåverkan i en vald transportkedja,<br />
och dessutom visa om det går att<br />
optimera transporten ur ekonomi- och<br />
miljöhänseende.<br />
EcoTransIT World är det första verktyget<br />
som kan beräkna e<strong>ner</strong>giförbrukning<br />
och CO2-utsläpp på global nivå för<br />
transporter med samtliga transportslag.<br />
Användaren kan skriva in valfritt<br />
antal utgångspunkter, destinatio<strong>ner</strong> och<br />
tillfälliga stopp för att visualisera olika<br />
transportkombinatio<strong>ner</strong> och jämföra<br />
utsläppen.<br />
Det gör det lättare att avgöra vilken<br />
Bild: DB <strong>Schenker</strong>, Indrek Galetin/EBU, Pierre Olsson Nytt och noterat<br />
8 | LOGISTIKMAGASINET 2-2010<br />
transportkedja som inte bara är den mest<br />
ekonomiskt fördelaktiga utan också vilken<br />
som har minst miljöpåverkan. Verktyget<br />
kan också föreslå lämplig transportkedja<br />
baserad på verkliga rutter.<br />
Användaren anger startpunkt på valfri<br />
plats i världen, och slutpunkt. Sedan<br />
föreslår verktyget nästa väg, nästa hamn<br />
eller flygplats, beroende på vad användaren<br />
har angivit.<br />
EcoTransIT World är gratis att använda.<br />
Du hittar verktyget under ”Environment”<br />
på www.dbschenker.com<br />
Koll på miljöpåverkan. EcoTransIT World beräknar inte bara e<strong>ner</strong>giförbrukning och CO2-utsläpp för<br />
alla transportslag utan kan också föreslå lämplig transportkedja.
■ Inom DB <strong>Schenker</strong> pågår ett aktivt<br />
arbete med kvalitet. Det kan ta sig olika<br />
uttryck. Till exempel att bygga lego på<br />
arbetstid.<br />
– Vi lärde oss jättemycket, säger Anna<br />
Andersson, kvalitets- och miljösamordnare<br />
från Distrikt Vä<strong>ner</strong>sborg.<br />
I april träffades deltagare från Distrikt<br />
Skara och Vä<strong>ner</strong>sborg för att spela Leanspelet.<br />
Det simulerar produktionen i en<br />
fabrik och målet är att effektivisera verksamheten.<br />
Det handlar om att lära sig förstå tänket<br />
bakom Lean, eller 100-programmet<br />
som det kallas inom DB <strong>Schenker</strong>, alltså<br />
hur man arbetar med att åstadkomma<br />
ständiga förbättringar.<br />
– Det är oerhört viktigt att medarbetarna<br />
själva kommer fram till vilka förändringar<br />
som behöver genomföras. Det<br />
fungerar inte om en chef kommer och ger<br />
order, säger Petter Skoglund från DB<br />
<strong>Schenker</strong> Consulting som leder spelet.<br />
Det man lär sig av spelet är att samarbeta<br />
i grupp, att formulera problem och<br />
åtgärder och att sätta nåbara, rimliga mål.<br />
■ DB <strong>Schenker</strong> Rail har tilldelats ”Porsche<br />
Supplier Award 2010” som en av biltillverkarens<br />
tio bästa leverantörer. Kvalitet, prestan<br />
Dessa drycker kräver stor stark transportör<br />
■ Vartannat år utser en jury i USA världens bästa öl<br />
i 90 olika kategorier. I år ansvarade DB <strong>Schenker</strong><br />
för transport av 3 411 ölsorter till evenemanget<br />
World Beer Cup i Chicago i april.<br />
– Det finns inget verktyg som är starkare<br />
än den egna personalens kunskap<br />
när det gäller att hitta och åtgärda brister<br />
i verksamheten, säger Petter.<br />
Både Vä<strong>ner</strong>sborg och Skara arbetar<br />
aktivt med tavlor som är synliga för all<br />
da, flexibilitet och kundservice är de kriterier<br />
som ligger till grund när Porsche utser sina<br />
bästa leverantörer.<br />
– Utmärkelsen visar att vi uppfyller hårda<br />
krav från en krävande kund, vilket ger oss<br />
stor tillfredsställelse, säger Axel Marschall,<br />
chef för Automotive inom DB <strong>Schenker</strong> Rail.<br />
Porsche AG har varit kund till DB <strong>Schenker</strong><br />
Rail sedan 2000. DB <strong>Schenker</strong> Rail ansvarar<br />
för leverans av karosser från Bratislava i<br />
Slovakien till Porsches fabrik i Leipzig och för<br />
den nya Panameran transporteras delar med<br />
järnväg från VW-fabriken i Hannover till fabriken<br />
i Sachsen.<br />
Under 2009 ge<strong>ner</strong>erade Automotiveenheten<br />
inom DB <strong>Schenker</strong> Rail mer än en<br />
halv miljard euro i intäkter från transporter<br />
och logistiklösningar för hela den europeiska<br />
bilindustrin.<br />
180 domare betygsatte öl från 650 bryggerier i<br />
58 olika länder. Två priser gick till Sverige. Falcon<br />
Extra Brew vann guld och Pripps Blå vann brons i<br />
folkölsklassen.<br />
Nytt och noterat<br />
Spela ”Lean-spelet” och lär dig samarbeta<br />
DB <strong>Schenker</strong> Rail på Porsches tio-i-topp-lista<br />
Porsche tar tåget. Porsche har DB <strong>Schenker</strong><br />
Rail på topplistan över sina leverantörer.<br />
Blick för<br />
spelet. Anna<br />
Mellström<br />
och Anna<br />
Andersson<br />
jobbar på<br />
med legot<br />
trots att<br />
spelledaren<br />
Petter Skoglund<br />
lurar i<br />
bakgrunden.<br />
personal där man för upp mål och åtgärder<br />
som ska genomföras.<br />
– När man jobbar med tavlan blir<br />
problemen synliga på ett annat sätt.<br />
Vi har blivit bättre på att ta dem direkt,<br />
säger Anna.<br />
Två priser till Sverige.<br />
Över 3 400 ölsorter testades<br />
när världens bästa öl<br />
skulle utses.
Grafik: KB/Infografik<br />
Så funkar det<br />
Så ska Europas tågsystem säkras<br />
Att tågtrafik tillhör framtiden för både person- och godstransporter<br />
är oomtvistat. Men i dagsläget är det inte så lätt för ett<br />
och samma tågsätt att tuffa från en ände av Europa till en annan.<br />
Hinder på vägen<br />
Ett av hindren på vägen är att loken måste<br />
bytas när en gräns passeras eftersom länderna<br />
har olika kontrollsystem. Inget lok är anpassat<br />
till att svara på signalerna från de samtliga 17<br />
kontrollsystem som nu finns i Europa.<br />
Gemensamt för systemen är att de automatiskt<br />
bromsar loket om en växel ligger fel, om<br />
tåget kör för fort eller om en signal längre fram<br />
på spåret visar rött. Men hur informationen<br />
når loken är olika beroende på vilket system<br />
som används.<br />
EU:s medlemsstater har därför startat<br />
projektet European Rail Traffic Management<br />
System (ERTMS) för att ta fram gemensamma<br />
standarder så att den gränsöverskridande<br />
trafiken blir smidigare. Med det nya systemet<br />
behöver man inte byta vare sig tåg eller förare,<br />
eller ha kunskap om länders specifika system<br />
när man passerar en nationsgräns.<br />
Tre nivåer av ETCS<br />
ERTMS ersätter dagens ATC (Automatic Train<br />
Control)-system och består av två delar – ETCS<br />
(European Train Control System) och radiosystemet<br />
GSM-R som sänder och tar emot information mellan<br />
tåget och driftledningscentralen.<br />
Lokföraren får information om exempelvis högsta<br />
tillåtna hastighet, tågets position, hastighet och<br />
trafiksignaler längs rälsen. Ett X2000-tåg som kör i<br />
200 km/tim behöver cirka två kilometer för att stanna.<br />
Därför behövs ett säkerhetssystem som fungerar även<br />
om lokföraren skulle missa viktig information.<br />
Det finns olika nivåer av ETCS. De olika systemen<br />
erbjuder olika funktionalitet, där nivå 2 har flest funktio<strong>ner</strong>.<br />
Nivå 1 kräver mest utrustning i marksystemet<br />
och nivå 3 minst.<br />
10 | LOGISTIKMAGASINET 2-2010<br />
Inom Europa finns det idag ett antal varianter på tågsäkerhetssystem.<br />
De är baserade på tre olika grundläggande principer,<br />
men är alltså inte kompatibla:<br />
Nivå 1<br />
1. Fixerade punkter<br />
Information från ljussignaler<br />
överförs elektroniskt till olika så<br />
kallade baliser – sändare – längs<br />
rälsen. Om ett ljus längre fram<br />
visar rött sken aktiveras tågets<br />
bromssystem automatiskt när<br />
tåget passerar balisen.<br />
2. Halvkontinuerlig<br />
Även i dessa system används<br />
baliser, men de sitter tätare. Om<br />
loket får en indikation att ett ljus<br />
längre fram är rött bromsar tåget,<br />
men om signalen slår om till grönt<br />
kan nästa balis längs rälsen lätta<br />
på bromsen.<br />
3. Kontinuerlig<br />
I dessa system är flödet av data<br />
mellan järnvägsspåret och loket<br />
konstant. Överföring sker via<br />
kodade signaler eller separata<br />
kretsar inbäddade i rälsen som<br />
gör att lokföraren har tillgång till<br />
all information i realtid.<br />
Nivå 1 har optiska signaler, spårledningar<br />
och baliser längs järnvägen. Baliserna<br />
sänder information om hastighet, trafiksignaler<br />
och annan nödvändig information<br />
till loket. Nivå 1 liknar dagens<br />
signalsystem.<br />
3<br />
Lissabon<br />
Porto<br />
Sevilla<br />
1 Trafikledningen skickar signaler till olika baliser längs rälsen.<br />
2 När ett tåg passerar balisen tar det emot informationen.<br />
3 Tågets färddator beräknar hastighet och bromssträcka.<br />
Malaga<br />
Gibraltar<br />
ETCS Teststrecken<br />
2<br />
1<br />
Bilbao<br />
Madrid<br />
Belfast<br />
Dublin<br />
Cardiff<br />
Barcelona<br />
Valencia
Edinburgh<br />
Paris<br />
London<br />
D<br />
C<br />
Lyon<br />
F<br />
Rotterdan<br />
A Duisburg<br />
Antwerpen<br />
Luxemburg<br />
Geneve<br />
Monaco<br />
Oslo<br />
Köpenhamn<br />
Dresden<br />
San Marino<br />
Rom<br />
Göteborg<br />
B<br />
Berlin<br />
Prague<br />
E<br />
BBratislava<br />
Wien<br />
Budapest<br />
Ljubljana<br />
Neapel<br />
Stockholm<br />
Sarajevo<br />
Warsawa<br />
Tirana<br />
Riga<br />
Belgrad<br />
Skopje<br />
Helsingfors<br />
Tallinn<br />
Sofia<br />
Bukarest<br />
Nivå 2 Nivå 3<br />
Nivå 2 behöver inga optiska signaler. Föraren får all grundläggande information<br />
via radiosystemet GSM-R. Signalerna som överförs till loket är alltid aktuella och<br />
anpassade till det aktuella tåget. Med information<br />
om kommande hastighetsbegränsningar<br />
och lutningar på spåret kan föra-<br />
4<br />
ren pla<strong>ner</strong>a sin körning bättre och köra<br />
med en jämnare hastighet. Sverige<br />
har valt nivå 2 som grundstrategi<br />
för alla huvudlinjer. Nivå 2 är<br />
flexiblare och ger fler<br />
1 3<br />
funktio<strong>ner</strong> än<br />
nivå 1.<br />
2<br />
Optiska signaler<br />
behövs inte.<br />
1 Baliserna anger tågets position via GSM-R.<br />
2 Trafikledningen skickar informationen till ETCS-basen.<br />
3 ETCS-basen skickar kommando till ETCS-enheten ombord.<br />
4 Tågets färddator beräknar hastighet och bromssträcka.<br />
Sex godskorridorer<br />
För att effektivisera införandet av ERTMS har EU<br />
prioriterat sex godskorridorer. Sverige tillhör godskorridor<br />
B, tillsammans med Danmark, Tyskland,<br />
Österrike och Italien.<br />
I juni förra året skrev länderna på ett avtal om att<br />
hela sträckan, från Stockholm till Neapel, ska vara<br />
utrustad med ERTMS år 2020.<br />
De sex godskorridorerna är:<br />
A Rotterdam–Genève<br />
B Stockholm–Neapel.<br />
C Antwerpen–Lyon.<br />
D Valencia–Budapest<br />
E Dresden–Constanta<br />
F Duisburg–Warszawa<br />
Constanta<br />
Som nivå 2, förutom att det<br />
inte behövs spårledningar.<br />
Det beror på att tåget har en<br />
funktion som kontrollerar<br />
att alla vagnar är med.<br />
4<br />
2<br />
1 3<br />
Nivå 3 fungerar ungefär som nivå 2, men ETCS-enheten ombord övervakar<br />
också samtliga vagnar i tågsättet och vidarebefordrar detta till<br />
ETCS-basen. Då kan man se om spåret är fritt eller om någon vagn<br />
lämnats kvar. Visuella varningssignaler behövs inte längre.<br />
LOGISTIKMAGASINET 2-2010 | 11
Bild: Pierre Olsson<br />
Ny VD för DB<br />
<strong>Schenker</strong> Privpak<br />
■ DB <strong>Schenker</strong><br />
Privpak AB:s nya<br />
VD heter Tina<br />
Rundström.<br />
– Att bli VD<br />
för DB <strong>Schenker</strong><br />
Privpak är en<br />
utmaning jag<br />
helt enkelt inte Tina Rundström.<br />
kunde motstå, säger Tina Rundström,<br />
tidigare utvecklingschef<br />
på DB <strong>Schenker</strong>s IT-avdelning.<br />
Hon började den 6 april och<br />
har bestämt sig för att vara ute<br />
och praktisera i hela verksamheten.<br />
– Jag vill vara med på alla<br />
avdelningar och se hur det fungerar,<br />
sortera paket, hälsa på hos<br />
kunder, se hur ombuden jobbar<br />
och så vidare. Jag ska verkligen<br />
se till att ta mig den tiden.<br />
Hon är noga med att betona<br />
att hon inte går från, utan till,<br />
något.<br />
– Att jobba på IT har varit jätteroligt<br />
och jag tror att det är en<br />
väldigt bra bakgrund när man<br />
ska arbeta med e-handelsföretag<br />
som kunder. Jag kan systemen<br />
och har ett mycket bra nätverk<br />
inom Division Land.<br />
Den närmaste framtiden för<br />
DB <strong>Schenker</strong> Privpak ser spännande<br />
och innehållsrik ut. En<br />
nordisk satsning är på pla<strong>ner</strong>ingsstadiet,<br />
man ska försöka<br />
utveckla ett liknande samarbete<br />
som det man har med Tradera,<br />
och även en del tekniksatsningar<br />
är på väg in.<br />
DB <strong>Schenker</strong> Privpak AB<br />
startades 1992 och ägs sedan<br />
2001 av <strong>Schenker</strong> North AB. Huvudkontoret<br />
ligger i Borås och<br />
företaget har cirka 90 anställda.<br />
DB <strong>Schenker</strong> Privpak är specialiserat<br />
på paketsändning ar från<br />
distanshandelsföretag (postorder<br />
och e-handel) och privatkunder.<br />
Under 2010 räknar men<br />
med att hantera cirka 7 miljo<strong>ner</strong><br />
paket som distribueras till cirka<br />
1 600 ombud i Sverige.<br />
12 | LOGISTIKMAGASINET 2-2010<br />
Benders tog<br />
Benders tågbaserade logistiklösning<br />
avgjorde kampen. De tog hem<br />
DB <strong>Schenker</strong>s logistikpris 2010.<br />
– Det var en överraskning. Vi<br />
har ju jobbat hårt med lösningen<br />
internt. Det är roligt att det vi sitter<br />
och klurar ut i lilla Edsvära blir<br />
uppmärksammat på det här viset,<br />
säger Christer Hofling, ansvarig<br />
Benders Cargo, som tog emot<br />
priset tillsammans med Mathias<br />
Olsson, logistikchef på företaget.<br />
Text: Pierre Olsson<br />
Det var i samband med Logistik & Transport<br />
den 4 maj som DB <strong>Schenker</strong>s Logistikpris<br />
delades ut för 28:e gången.<br />
Priset gick alltså till Benders som är<br />
Sveriges största producent av takpannor,<br />
marksten och kantsten. Man har satsat<br />
på en transportlösning där bara den sista<br />
transportsträckan ut till kund behöver<br />
trafikeras med bil, resten går på räls.<br />
– Det är impo<strong>ner</strong>ande att de vågat<br />
satsa och göra så stora investeringar, säger<br />
Johan Woxenius, professor i logistik<br />
på Handelshögskolan i Göteborg och<br />
medlem i DB <strong>Schenker</strong>s vetenskapsråd<br />
som korar vinnaren.<br />
Delad tvåa kom Tomoku Hus och tretti.se.<br />
Tomoku Hus är en av Sveriges största<br />
till verkare av prefabricerade trähuskomponenter.<br />
Merparten av det som<br />
tillverkas exporteras till Japan. Effektiva
hem priset<br />
transportlösningar gör att man kan konkurrera<br />
på en så avlägsen marknad.<br />
Tomoku Hus samarbetar med Bergqvists<br />
Såg AB, Ejendals och Clas Ohlson AB<br />
i Insjön där den gamla bangården förvandlats<br />
till en modern kombiterminal.<br />
Ett godståg om dagen går till Göteborgs<br />
hamn lastat med sågat virke och trähus<br />
i contai<strong>ner</strong>s med destination Japan. På<br />
återvägen lastar man nya contai<strong>ner</strong>s med<br />
skyddskläder till Ejendals, och många av<br />
produkterna i Clas Ohlsons sortiment<br />
till lagret i Insjön.<br />
tretti.se säljer vitvaror och hushållsapparater,<br />
huvudsakligen via Internet.<br />
Genom att sälja produkterna via en<br />
Glada<br />
vinnare.<br />
Mathias Olsson<br />
(tv) och Christer<br />
Hofling strålar<br />
ikapp efter att<br />
ha tagit emot DB<br />
<strong>Schenker</strong>s Logistikpris.<br />
Priset<br />
är nu det första<br />
som möter besökarna<br />
på Benders<br />
huvudkontor<br />
i Edsvära .<br />
webbshop slipper man bland annat<br />
lokalhyror och kostnader för personal<br />
och kan erbjuda lägre priser till kund.<br />
Samtliga order utgår från ett central lager<br />
i Stockholm där kan en kund få sina nya<br />
vitvaror hemlevererade samma kväll, i<br />
Göteborg och Malmö kvällen efter att<br />
beställningen gjorts.<br />
Trots ökade volymer och bredare<br />
sortiment har bolaget lyckats att effektivisera<br />
logistiken. En väl fungerande<br />
logistisk apparat tillsammans med effektivt<br />
lagerarbete är viktiga orsaker till<br />
framgången.<br />
Läs mer om vinnarnas logistikupplägg<br />
på nästa uppslag.<br />
><br />
DB <strong>Schenker</strong>s Logistikpris<br />
DB <strong>Schenker</strong>s<br />
Logistikpris<br />
■ Juryns motivering:<br />
”Benders har skapat ett järnvägsbaserat<br />
logistikupplägg som till fullo utnyttjar<br />
järnvägens fördelar. Tyngre gods<br />
över långa distanser i kombination med<br />
industrispår och specialvagnar möjliggör<br />
ett effektivt godsflöde. De stora<br />
satsningar, i form av investeringar man<br />
gjort, ligger i tiden samt tyder på en<br />
stor tillförsikt inför systemets fördelar.”<br />
■ Vem kan vinna?<br />
Vem som helst kan nomi<strong>ner</strong>as. Det<br />
finns inget krav på att det ska vara en<br />
kund till DB <strong>Schenker</strong>.<br />
Innovationen/initiativet ska ha koppling<br />
till Sverige, lösningen ska ligga<br />
nära i tiden och fungera i praktiken.<br />
DB <strong>Schenker</strong>s vetenskapsråd utser de<br />
tre som nomi<strong>ner</strong>as till priset och även<br />
den slutliga vinnaren.<br />
Benders<br />
■ Det hela började 1960. Karl-Erik Bender<br />
bodde och arbetade på en gård i Edsvära<br />
utanför Vara – men drömde om att starta<br />
en industriell verksamhet. Han fick se en<br />
annons på en maskin för tillverkning av<br />
takpannor i betong och lyckades övertyga<br />
sin bror Arne om att skaffa en sådan.<br />
Innan de ens hade fått den levererad<br />
hade de sålt takpannor till taket på en<br />
skola i Göteborg.<br />
Det var inte många som trodde på företaget,<br />
men pappa Knut lät dem i alla fall<br />
hålla till i ett mörkt hörn av svinstallet.<br />
Ganska snart förstod bröderna att de<br />
behövde ytterligare en maskin om de<br />
skulle kunna leverera i tid. De fick tag på<br />
en och lyckades dessutom lösa transporterna<br />
med bland annat lokala mjölkbud.<br />
– Det är på något sätt Benders i ett<br />
nötskal. Företaget har alltid drivits av<br />
visio<strong>ner</strong> och en inställning att ta ordern<br />
först, och lösa problemen sedan, säger<br />
logistikchefen Mathias Olsson.<br />
■ Benders styrs och ägs fortfarande av<br />
familjen Bender. Karl-Erik är styrelseordförande<br />
och sonen Ove är idag VD och<br />
koncernchef.<br />
■ Benders har cirka 400 anställda och<br />
omsätter idag cirka en miljard SEK.<br />
■ Utöver Sverige har Benders även produktion<br />
i Norge, Tyskland och Grekland.<br />
LOGISTIKMAGASINET 2-2010 | 13
Bild: Pierre Olsson och Benders<br />
Benders tåglösning går ”ända in i kaklet”. Rälsen har lagts hela vägen in till grustäkten i Kongsvinger. Där ligger Benders lager för den norska marknaden,<br />
och där hämtar man grus som forslas tillbaka till anläggningen i Bålsta där det används som råmaterial i produktionen.<br />
PÅ RÄTT SPÅR<br />
Benders satsning på egna vagnar och lok gör järnvägslösningen lönsam<br />
När transporterna motsvarar 20<br />
procent av omsättningen är det<br />
inte konstigt att man gör allt man<br />
kan för att sänka de kostnaderna.<br />
Benders har länge försökt att<br />
hitta en tåglösning från en av sina<br />
anläggningar. Men det har alltid<br />
varit en dyrare lösning än lastbil.<br />
Ända tills man investerade i egna<br />
tågvagnar och egen utvecklade<br />
containrar.<br />
Text: Pierre Olsson<br />
Benders är Sveriges största producent<br />
av takpannor, marksten och kantsten<br />
med produktion på åtta platser i Sverige.<br />
Intresset för att hitta en tåglösning tog<br />
ordentlig fart när Benders i början av<br />
2000-talet köpte en anläggning i Bålsta<br />
utanför Stockholm. Anläggningen har<br />
spår anslutning och producerar bland an-<br />
14 | LOGISTIKMAGASINET 2-2010<br />
nat till den norska<br />
marknaden.<br />
– Vi hade pratat<br />
om tåglösningar<br />
en längre tid, men<br />
det blev alltid dyrare<br />
än en lastbilstransport,<br />
säger<br />
Christer Hofling<br />
som är ansvarig<br />
för Benders transporter.<br />
Familjeföretag.<br />
Ove Bender är VD<br />
och koncern chef för<br />
Benders.<br />
Så hade man en<br />
kund i Umeå som<br />
ville skicka <strong>ner</strong> några järnvägsvagnar för<br />
lastning i Bålsta.<br />
– Vi tog emot dem och såg att vi klarar<br />
ett sådant uppdrag. Vi fick rusta upp<br />
in dustrispåret och besiktigade in spåret<br />
för trafik igen. Fortfarande var de tåglösningar<br />
för egen trafik vi hittade för dyra,<br />
men tanken hade fått fäste, säger Christer<br />
Hofling.<br />
Anläggningen i Bålsta lastar dagligen<br />
upp emot 80 lastbilar till konsument under<br />
hög säsong. Sam tidigt finns ett dagligt<br />
inflöde av cirka 900 ton grus som är<br />
rå material för tillverkningen av Benders<br />
produkter.<br />
– Bålsta ligger bra geografiskt med<br />
tanke på marknaden, men råvarorna i<br />
form av grus fick vi hämta åtta mil bort.<br />
Det blev 16 mils körning eftersom vi var<br />
tvungna att åka tomma dit, säger Mathias<br />
Olsson, logistikansvarig på Benders.<br />
För två år sedan bestämde man sig för<br />
att ta reda på vad de verkliga kostnaderna<br />
skulle bli för att köra med tåg istället för<br />
lastbil från Bålsta till marknaden i Norge.<br />
– Vi vet vad alla kostnader för en lastbil<br />
är – chaufför, investering, underhåll,<br />
drift och så vidare. Men när vi frågade<br />
om tågpriser fick vi bara ett pris som vi
inte kunde relatera till. Det var frustrerande<br />
att vi inte kunde konkurrera med<br />
biltransport. Tåg borde vara billigare,<br />
säger Mathias Olsson.<br />
Man tog reda på vad dåvarande Banverket<br />
tar för avgift per kilometer och ton, kollade<br />
upp vad ett lok kostar, vad vagnar<br />
och containrar kostar att köpa eller hyra,<br />
vilken livstid man kan räkna med på de<br />
olika komponenterna etc.<br />
– När vi väl visste allt det där hade vi<br />
en helt annan förhandlingsposition. Vi<br />
förstod att det finns ekonomi i det här,<br />
om det görs på rätt sätt, säger Christer<br />
Hofling.<br />
Han började leta efter lämpliga plat-<br />
DB <strong>Schenker</strong>s Logistikpris<br />
Pannor för full panna. Benders är Sveriges största producent av takpannor,<br />
marksten och kansten. Mellan produktionsanläggningen i Bålsta (ovan) och<br />
grustäkten i Kongsvinger i Norge går deras egna tågvagnar en vända i veckan.<br />
ser för ett lager i Norge och fastnade för<br />
Kongsvinger – av två skäl. Dels fanns<br />
det spåranslutning och dels ligger spåret<br />
nära en grustäkt som kunde ersätta den<br />
gamla i Sverige.<br />
Så Benders köpte in 18 egna vagnar med<br />
containrar, och två lok från 50-talet som<br />
används vid rangeringen. Trafiken mellan<br />
Kongsvinger i Norge och Bålsta sköts<br />
av Tågåkeriet i Bergslagen AB, Benders<br />
tågoperatör för denna pendel.<br />
Tillsammans med Gunnar Holth<br />
Grusforretning AS har man byggt en<br />
terminal i grustäkten och totalt investerat<br />
cirka 50 miljo<strong>ner</strong> i lösningen. Nu har<br />
man alltså skapat ett upplägg där man<br />
kör färdiga produkter i ena riktningen,<br />
och grus för produktion den andra.<br />
Den 15 mars i år gick den första turen<br />
med 18 vagnar till Norge. Den första<br />
tiden körde man två vändor i veckan för<br />
att fylla lagret i Kongsvinger, men nu när<br />
läget normaliserats blir det en vända.<br />
– Vi räknar med att vi sparar cirka<br />
7 000 liter diesel per tågsätt vi skickar<br />
iväg, säger Christer Hofling.<br />
Nu återstår nästa utmaning. När man<br />
bara kör en vända i veckan till Norge står<br />
vagnarna stilla halva tiden.<br />
– Vi har börjat titta på att lägga upp<br />
pendlar för våra övriga produktionsanläggningar<br />
inom Sverige, säger Christer<br />
Hofling.<br />
LOGISTIKMAGASINET 2-2010 | 15
Valår 2010<br />
Riksdagspartiernas<br />
16 | LOGISTIKMAGASINET 2-2010<br />
Det närmar sig val i Sverige. Och i de opinionsundersökningar<br />
vi sett hittills verkar det mycket jämnt.<br />
Logistikmagasinet frågade riksdagspartierna om var de står<br />
i tre olika frågor. Kanske kan detta hjälpa dig välja i höst.
transport-VAL 2010<br />
M vill ge fortsatt stöd<br />
till fordonsforskning<br />
Vilka satsningar inom transportnäringen<br />
ser partiet som viktigast<br />
under nästa mandatperiod?<br />
– För Moderaterna är det övergripande<br />
målet för transportpolitiken att säkerställa<br />
en samhällsekonomiskt effektiv<br />
och långsiktigt hållbar transportförsörjning<br />
för medborgarna och näringslivet i<br />
hela landet.<br />
För att nå detta måste tillförlitligheten i järnvägsystemet<br />
öka. Satsningar kommer att gå till drift- och underhåll samt till<br />
kapacitetsförstärkningar i form av nya spår, förbättrad kraftförsörjning<br />
med mera.<br />
Järnvägen är viktigt, men vi behöver även förbättra trafiksäkerheten<br />
och tillgängligheten på vägarna. Satsningar kommer<br />
att göras där det idag finns trafiksäkerhetsproblem, kapacitetsbrister<br />
och på kringfartsleder.<br />
Hur ställer ni er till att tillåta trafik med 30 meter långa<br />
lastbilsekipage, istället för dagens 25,25 meter, nattetid på<br />
motorvägar i Sverige?<br />
– Det viktiga är att vägtransporterna sker effektivt, miljövänligt<br />
och med en hög trafiksäkerhet. Om längre lastbilsekipage<br />
innebär en effektivare och miljömässigt hållbar logistik<br />
är vi för att tillåta dessa ekipage. En förutsättning är dock att<br />
längre lastbilsekipage inte leder till ökade trafiksäkerhetsproblem.<br />
Hur sedan lösningen ser ut för att klara detta är för<br />
tidigt att uttala sig om.<br />
Kommer partiet att engagera sig i frågan att minska miljöpåverkan<br />
från transportnäringen? I så fall hur?<br />
– Vi har höga miljöambitio<strong>ner</strong> och flera satsningar görs för<br />
att nå miljömålen. Med tanke på att en stor del av såväl gods-<br />
som persontransporterna utförs på relativt korta avstånd och<br />
med vägfordon måste åtgärder sättas in för att förbättra de kortväga<br />
transporternas miljöprestanda och förbättra trafikflödet.<br />
De åtgärder som vidtagits och som kommer att fortsätta med<br />
Alliansen är fortsatt stöd till fordonsforskning, förbättrad drift<br />
och underhåll samt utbyggnad av spår- och väginfrastruktur.<br />
Vad gäller de långväga godstransporterna är givetvis målet att<br />
de sker miljömässigt hållbart.<br />
För dessa transporter tror vi mycket på järnväg och sjö och<br />
även här kommer infrastruktursatsningar att göras.<br />
De olika trafikslagen kompletterar varandra och det gäller<br />
att använda dem på bästa sätt och inte sätta dem i motsatsställning.<br />
Att främja intermodala transporter med smarta transportlösningar<br />
är en viktig åtgärd för att trygga transporter och<br />
förbättra miljön.<br />
LOGISTIKMAGASINET 2-2010 | 17
Valår 2010<br />
Fp vill minska<br />
miljöpåverkan<br />
Vilka satsningar inom<br />
transportnäringen ser<br />
partiet som viktigast<br />
under nästa mandatperiod?<br />
– Få bort<br />
flaskhalsar i<br />
godsstråk samt<br />
komma vidare med ny utredning om höghastighetståg<br />
och ny fast förbindelse mellan Sverige<br />
och Danmark.<br />
Hur ställer ni er till att tillåta trafik med<br />
30 meter långa lastbilsekipage, istället för<br />
dagens 25,25 meter, nattetid på motorvägar<br />
i Sverige?<br />
– Det beror på vilka sträckor och vilken<br />
kapacitet aktuell sträcka har, men bedöms<br />
detta kunna genomföras kostnadseffektivt och<br />
utan alltför stora störningar är vi positiva.<br />
Kommer partiet att engagera sig i frågan<br />
att minska miljöpåverkan från transportnäringen?<br />
I så fall hur?<br />
– Vi är i allra högsta grad engagerade i hur vi<br />
ska minska transportsektorns miljöpåverkan.<br />
Resor och transporter är i grunden något<br />
positivt, och vi behöver se till att få ned de negativa<br />
miljöeffekterna från transportsektorn.<br />
För att lyckas med det krävs flera olika<br />
saker: nyttja hela transportsystemet mer<br />
effektivt mellan olika transportslag, på olika<br />
sätt främja bränsleeffektiva fordon genom<br />
forskning och premier, se till så att vi har ett<br />
väl utbyggt och säkert järnvägsnät, ökat konsumenttryck<br />
på köpare så att samordning av<br />
logistiklösningar görs, med mera.<br />
18 | LOGISTIKMAGASINET 2-2010
C ser transporterna som<br />
samhällets blodomlopp<br />
Vilka satsningar inom<br />
transportnäringen ser<br />
partiet som viktigast under<br />
nästa mandatperiod?<br />
– Transporterna är ett<br />
viktigt blodomlopp för att<br />
samhället ska fungera väl.<br />
Fortsatt prioritering av<br />
infrastrukturen genom att<br />
bygga bort flaskhalsar och<br />
ta igen eftersatt underhåll.<br />
Det behövs också kraftfulla satsningar som gör att de olika transportslagen<br />
fungerar bättre ihop och där vi inte målar upp konstlade<br />
motsättningar mellan till exempel väg, järnväg och sjöfart. Hela<br />
transportsektorn måste miljöanpassas så att den blir långsiktigt<br />
hållbar. Ett fortsatt transportslagsövergripande arbete, som regeringen<br />
har introducerat, är helt nödvändig för att förhindra skadligt<br />
revirtänkande mellan olika transportsektorer.<br />
Vi behöver också mer infrastrukturpla<strong>ner</strong>ing på såväl nordisk<br />
som europeisk nivå för att åstadkomma sammanhängande väl<br />
fungerande stråk. Det arbete med ”Gröna korridorer” som regeringens<br />
rådgivande organ Logistikforum arbetar med är ett bra<br />
exempel.<br />
Politikens uppgift är att med hjälp av ekonomiska styrmedel<br />
gynna klimatsmarta och effektiva transporter, inte att försvåra för<br />
människor och gods att transporteras.<br />
Hur ställer ni er till att tillåta trafik med 30 meter långa lastbilsekipage,<br />
istället för dagens 25,25 meter, nattetid på motorvägar<br />
i Sverige?<br />
– Vi är öppna för att undersöka och utvärdera möjligheterna att<br />
uppnå högre e<strong>ner</strong>gieffektivitet och minskade transportkostnader<br />
genom längre lastbilar. Regelförändringar ska alltid syfta till att<br />
utnyttja varje transport bättre och därmed kunna minska koldioxidutsläppen.<br />
Kommer partiet att engagera sig i frågan att minska miljöpåverkan<br />
från transportnäringen? I så fall hur?<br />
– Ja. Centerpartiet är starkt engagerat i detta och har både miljöministerposten,<br />
Andreas Carlgren, liksom infrastrukturministern<br />
Åsa Torstensson i regeringen. Det ger oss särskilda möjligheter att<br />
jobba vidare på det spår vi redan är inne på.<br />
Genom skärpta teknikneutrala utsläppskrav och stärkta ekonomiska<br />
styrmedel bereder vi vägen för en framtida miljöanpassad,<br />
fossiloberoende fordonsflotta. Exemeplvis vill vi att fordonsskatten<br />
ska vara koldioxiddifferentierad för samtliga fordon.<br />
LOGISTIKMAGASINET 2-2010 | 19
Valår 2010<br />
Kd vill ha e<strong>ner</strong>gieffektiva<br />
transporter<br />
Vilka satsningar inom transportnäringen<br />
ser partiet som viktigast<br />
under nästa mandatperiod?<br />
– Att skapa goda förutsättningar<br />
att föra över godstransporter från<br />
väg till järnväg och sjöfart. Beslut<br />
om att bygga höghastighetsjärnvägar<br />
i Sverige bör fattas, vilket<br />
skulle frigöra kapacitet för gods<br />
på befintliga spår. En tonnageskatt<br />
bör införas för sjöfartsnäringen,<br />
för att förhindra att företagen flaggar ut från<br />
Sverige.<br />
Hur ställer ni er till att tillåta trafik med 30 meter<br />
långa lastbilsekipage, istället för dagens 25,25 meter,<br />
nattetid på motorvägar i Sverige?<br />
– Kristdemokraterna verkar för att tillåta släp med<br />
25,25 meter i hela Europa, där det idag är kortare maxgräns<br />
i vissa länder. Vi har inget förslag om att höja<br />
maxgränsen till 30 meter. Detta behöver i så fall utredas<br />
närmare.<br />
Kommer partiet att engagera sig i frågan att minska<br />
miljöpåverkan från transportnäringen? I så fall hur?<br />
– Vårt transportsystem behöver anpassas så att det<br />
blir långsiktigt hållbara i förhållande till hotet om klimatförändringar.<br />
Kommunikationssystemet bör utformas utifrån<br />
en trestegsmodell, där vi i första hand ersätter fysiska<br />
transporter med andra lösningar, exempelvis ny informations-<br />
och kommunikationsteknik, videokonferenser<br />
och handel över Internet. I andra hand bör vi välja<br />
så e<strong>ner</strong>gieffektiva transporter som möjligt och i tredje<br />
hand ersätta fossila bränslen med långsiktigt hållbara<br />
klimatneutrala alternativ.<br />
Vi vill bygga vidare på EU:s strategi för transeuropeiska<br />
transportnätverk. Framför allt behöver<br />
satsningarna på godstransporter på järnväg och till<br />
sjöss förbättras. Vi vill skapa ett europeiskt driftskompatibelt<br />
stomnät där godset snabbt kan passera<br />
utan att bli liggande på bangårdar och i hamnar. Vi<br />
anser att transportsektorn bör inkluderas i EU:s handelssystem<br />
för utsläppsrätter och att dessa ska fördelas<br />
genom auktio<strong>ner</strong>ing.<br />
20 | LOGISTIKMAGASINET 2-2010
S kommer att satsa på<br />
alternativa drivmedel<br />
Vilka satsningar inom<br />
transportnäringen ser<br />
partiet som viktigast<br />
under nästa mandatperiod?<br />
– Vi socialdemokrater<br />
vill genomföra en omfattande<br />
satsning på utbyggnad<br />
av infrastrukturen.<br />
En sådan satsning består<br />
förutom väg- och järnvägsinvesteringar<br />
både av ökade underhållsinsatser och av en satsning<br />
på att öka bärigheten.<br />
Vi vill att så mycket gods som möjligt ska gå med järnväg<br />
och sjöfart. Därför vill vi genomföra hamn- och kombiterminalutredningarnas<br />
förslag som innebär betydande<br />
åtgärder för att förbättra förutsättningarna för kombi<br />
transporter.<br />
Sammanlagt satsar vi i vårt alternativ till infrastrukturplan<br />
2010-2021 101 miljarder mer på infrastrukturinvesteringar<br />
än regeringen föreslår.<br />
Hur ställer ni er till att tillåta trafik med 30 meter långa<br />
lastbilsekipage, istället för dagens 25,25 meter, nattetid<br />
på motorvägar i Sverige?<br />
– Det pågår försök i den norra delen av landet med så<br />
långa fordon. Vi vill ha en ordentlig utvärdering av det försöket<br />
innan man går vidare och tillåter 30 meter långa bilar<br />
på andra delar av vägnätet.<br />
Det skulle troligtvis inte vara något problem med så<br />
långa ekipage på motorvägarna men det finns knappast<br />
några transporter alls som börjar och slutar på en motorväg.<br />
Därför är det tveksamt om ett beslut om att tillåta<br />
långa lastbilar enbart på motorvägarna skulle ha någon<br />
effekt.<br />
Ett beslut om att tillåta så långa fordonsekipage annat<br />
än som försöksverksamhet kräver dessutom godkännande<br />
från EU vilket troligen blir svårt att få.<br />
Kommer partiet att engagera sig i frågan att minska miljöpåverkan<br />
från transportnäringen? I så fall hur?<br />
– Idag kommer omkring 95 procent av all e<strong>ner</strong>gi som<br />
transportsystemet förbrukar från olja. Detta är naturligtvis<br />
inte hållbart i längden och därför vill vi stimulera produktionen<br />
av alternativa drivmedel både för lätta och tunga<br />
fordon. Det är också nödvändigt att det byggs upp fler<br />
tankställen både för fordonsgas och för flytande biobaserade<br />
bränslen som exempelvis RME, DME och syntetisk<br />
diesel.<br />
LOGISTIKMAGASINET 2-2010 | 21
Valår 2010<br />
Mp ska underlätta för<br />
klimatsmarta transporter<br />
Vilka satsningar inom transportnäringen<br />
ser partiet som viktigast<br />
under nästa mandatperiod?<br />
– Vi ser att det behövs<br />
en stor satsning på utbyggnad<br />
av järnväg och<br />
kollektivtrafik i hela<br />
landet. Jämfört med<br />
regeringens förslag till<br />
åtgärdsplan vill vi öka investeringarna i järnväg och<br />
kollektivtrafik med 101 miljarder kronor fram till år 2021.<br />
I paketet ingår bland annat ett antal stora strategiska järnvägsutbyggnader.<br />
Bygget av Ostlänken och Göteborg-Borås<br />
innebär ett första steg på utbyggnad av höghastighetsbanor. Vi<br />
genomför även en första etapp av Norrbotniabanan.<br />
Med den regionala delfinansieringen av kollektivtrafiksatsningar<br />
och vissa järnvägsobjekt tillkommer ytterligare omkring<br />
20 miljarder kronor.<br />
Vi satsar på effektiva godstransporter genom att tidigarelägga<br />
av Hamnbanan i Göteborg och investera i större kapacitet på<br />
sträckan Hallsberg-Mjölby.<br />
Utöver det avsätter vi två miljarder kronor för en godspott<br />
med medel för att finansiera exempelvis spåranslutning till hamnar,<br />
kombiterminaler eller elektrifiering av hamnanslutna spår.<br />
Hur ställer ni er till att tillåta trafik med 30 meter långa lastbilsekipage,<br />
istället för dagens 25,25 meter, nattetid på motorvägar<br />
i Sverige?<br />
– Vi vill att mer gods transporteras med järnväg eller till sjöss.<br />
Att tillåta längre och tyngre lastbilar minskar järnvägens och sjöfartens<br />
konkurrenskraft gentemot lastbilen, vilket är negativt ur<br />
klimatsynpunkt. Vi vill hellre se ökade investeringar i järnväg<br />
och kombiterminaler än åtgärder som underlättar för fler lastbilar<br />
på vägarna.<br />
Kommer partiet att engagera sig i frågan att minska miljöpåverkan<br />
från transportnäringen? I så fall hur?<br />
– Ja, en av de övergripande målsättningarna i trafikpolitiken<br />
är att minska transporternas miljöpåverkan. Det behövs en<br />
kombination av investeringar som underlättar klimatsmarta<br />
transporter och ekonomiska styrmedel som stärker konkurrenskraften<br />
för godstransporter med sjöfart och järnväg.<br />
Därför föreslår vi införandet av kilometerskatt för tunga<br />
lastbilar i det rödgröna samarbetet och stora investeringar på<br />
järnväg. Rätt utformad bör en kilometerskatt kunna öka effektiviteten<br />
i transportsystemet och därmed minska slitage, buller<br />
samt utsläpp.<br />
Vid införandet av en kilometerskatt måste dock hänsyn tas<br />
till skogsindustrin som saknar alternativ till transport på väg.<br />
En möjlig lösning för detta är att geografiskt differentiera skatten.<br />
För att skapa sunda konkurrensförhållanden ska kilometerskatten<br />
omfatta såväl svenska som utländska åkare.<br />
22 | LOGISTIKMAGASINET 2-2010
V vill ha fler fungerande<br />
kombiterminaler<br />
Vilka satsningar inom transportnäringen<br />
ser partiet som viktigast<br />
under nästa mandatperiod?<br />
– Idag färdas för mycket inrikesgods<br />
på väg. Delvis beror det på felriktade<br />
ekonomiska styrmedel, men även för<br />
att det finns stora kapacitetsproblem på<br />
spåren.<br />
Vi måste därför bygga fler järnvägar<br />
men även kraftigt öka banunderhållet till stambanor<br />
och lågtrafikerade banor. Särskilt viktiga satsningar<br />
för godstrafik är genom Bergslagen, stråket ned till Skåne,<br />
längs Västra stambanan och längs med Norrlandskusten.<br />
Om mer gods går på järnväg, får vi stora reduceringar av<br />
koldioxidutsläpp och andra luftföroreningar.<br />
Genom ökad grad av contai<strong>ner</strong>frakt ökar möjligheterna<br />
till intermodalitet mellan olika transportslag. Det kommer<br />
alltid att finnas gods som måste transporteras på väg. Men<br />
vi vill ha fler fungerande hamnbanor samt fler kombiterminaler<br />
vid hamnar och viktiga godsstråk. Det underlättar<br />
smidiga omlastningar av gods mellan väg, sjöfart och tåg.<br />
Kapillärspår (eller industrispår) fyller en viktig funktion<br />
för att näringslivet ska ges tillgång till järnvägsnätet.<br />
Idag finns dock stora brister i möjligheten att använda<br />
industrispår som leder ut till stambanorna. Det gör att näringsidkare<br />
ibland låter gods gå med lastbil, eftersom det är<br />
enklare rent logistiskt. Vi tycker Trafikverket måste ta ett<br />
större ansvar för att landets kapillärspår kan användas.<br />
Även om sjöfart är ett e<strong>ner</strong>gieffektivt transportslag, tror<br />
vi att den kan bli mer miljövänlig. Ökade krav får dock inte<br />
leda till försämrade konkurrensvillkor mellan länder. Vi<br />
ser också en stor potential i mer inrikes sjöfart.<br />
Hur ställer ni er till att tillåta trafik med 30 meter långa<br />
lastbilsekipage, istället för dagens 25,25 meter, nattetid<br />
på motorvägar i Sverige?<br />
– Åtgärder som underlättar och gynnar vägtransporter<br />
snedvrider konkurrensen till järnvägens nackdel och minskar<br />
möjligheten att få ett hållbart transportssystem. Därför<br />
är det inte aktuellt att tillåta längre lastbilsekipage.<br />
Kommer partiet att engagera sig i frågan att minska miljöpåverkan<br />
från transportnäringen? I så fall hur?<br />
– Ja, se svar ovan. Vi har även nyligen presenterat en rapport<br />
som har 140 förslag till hur vi kan få ett mer ekologiskt<br />
hållbart transportssystem. Varje enskilt förslag kan inte<br />
leda till målet, men tillsammans kan förslagen ge en nödvändig<br />
och viktig omställning.<br />
LOGISTIKMAGASINET 2-2010 | 23
Bild: Pierre Olsson<br />
Paneldebatt. Fr v Ingvar Nilsson, Johan Woxenius,<br />
Peter Andell, Gunnar Malm och Stig Wiklund diskuterade<br />
hur finanskrisen påverkat och fortsätter påverka<br />
branschen.<br />
”Krisen skapar nya<br />
Krisen, och vad transportbranschen lärt av den, var ett tema som togs<br />
upp på flera av konferenserna på årets Logistik & Transport i Göteborg.<br />
Ökat samarbete mellan varuägare och transportörer, men även varuägare<br />
sinsemellan och minskade krav på ledtider, är några trender som<br />
diskuterades.<br />
Text: Pierre Olsson<br />
Rubriken på öppningskonferensen var just:<br />
”Hjulen snurrar igen! Var står vi? Vad<br />
lärde vi oss? Vad gör vi?”<br />
Ingvar Nilsson, CEO för <strong>Schenker</strong><br />
North och ordförande i Sveriges Transportindustriförbund,<br />
Johan Woxenius,<br />
professor vid Handelshögskolan vid<br />
Göteborgs universitet, Peter Andell, vice<br />
VD för Volvo Logistics, Gunnar Malm,<br />
ge<strong>ner</strong>aldirektör för Trafikverket och Stig<br />
Wiklund, Vice President i Stora Enso<br />
Logistics och ordförande i Näringslivets<br />
Transportråd utgjorde en panel som diskuterade<br />
frågorna.<br />
Stig Wiklund såg tecken på en ökande<br />
samverkan mellan varuägare där man<br />
24 | LOGISTIKMAGASINET 2-2010<br />
går samman och skapar gemensamma<br />
större logistiklösningar istället för unika<br />
lösningar. Han ser ett ökat fokus på kapacitetsutnyttjande<br />
i framtiden.<br />
– Istället för ”just-in-time” kommer<br />
vi att se mer av ”just-när-bilen-är-full” i<br />
framtiden, säger Stig Wiklund.<br />
Ingvar Nilsson tyckte sig en liknande trend<br />
som skapats av krisen. Att flera transportköpare<br />
kunde tänka sig en tillfälligt<br />
sänkt servicenivå. Flera kunder till DB<br />
<strong>Schenker</strong> såg över sina transporter och<br />
kom fram att de kanske inte behövde<br />
leveranser lika ofta, eller lika snabbt.<br />
Dock utan att ge avkall på miljökrav.<br />
Och även om hjulen börjat snurra lite<br />
bättre, är volymerna inte tillbaka där de<br />
var innan krisen slog till.<br />
– Det är ingen kris längre, jag tror snarare<br />
vi är tillbaka till en normal lågkonjunktur.<br />
Jag tror att de större transportvolymerna<br />
är tillbaka om några år.<br />
Även vulkanaskan från Eyjafjallajökull<br />
påverkar transportköparna. Under oljekrisen<br />
på 70-talet försvann i stort sett<br />
all flygfrakt inom Europa och Ingvar<br />
Nilsson ser ett liknande mönster i spåren<br />
efter vulkanutbrottet.<br />
– Det är inte säkert att flygfrakten<br />
hämtar sig efter det här. Om en vara har<br />
en produktionstid på sex månader kanske<br />
det inte är nödvändigt att flyga hem<br />
den och på så vis tjäna en vecka.<br />
Även Chalmersprofessorn Kenth<br />
Lumsden diskuterade som moderator<br />
frågan på ett seminarium med rubriken<br />
”Efter krisen – vad lärde vi oss i logistikbranschen?”.
trender”<br />
– Vi såg redan i början av 2008<br />
tecken på en nalkande lågkonjunktur.<br />
Redan då uppmanade vår VD Ingvar<br />
Nilsson oss att ha split vision när vi<br />
tittade på verksamheten, berättar Bo<br />
Hallams, marknadsdirektör på DB<br />
<strong>Schenker</strong>.<br />
Trots att volymerna sjönk med cirka 20<br />
procent under krisen har inte ett enda<br />
av DB <strong>Schenker</strong>s åkerier gått i konkurs<br />
under perioden – till skillnad från flera<br />
av konkurrenterna.<br />
– Det är glädjande, det visar att vårt<br />
nära samarbete med åkerierna fungerar.<br />
Och även gentemot kunderna har<br />
vi kunnat behålla vårt sätt att arbeta<br />
utan att sänka servicegraden, säger Bo<br />
Hallams.<br />
Logistik & Transport-mässan i<br />
Göte borg hölls den 4 till 6 maj och<br />
lockade totalt 140 utställare och 5 150<br />
besökare. 510 betalande besökare deltog<br />
i något av seminarierna på mässan,<br />
Lönsamt samarbete. DB <strong>Schenker</strong>s marknadsdirektör<br />
Bo Hallams framhöll hur väl samarbetet<br />
med företagets åkerier fungerar. Inte<br />
ett enda åkeri har behövt gå i konkurs.<br />
där representanter för DB <strong>Schenker</strong><br />
var flitigt engagerade som talare.<br />
Logistik & Transport<br />
Resultatrapport. Lars Mårtensson, ordförande<br />
i Kneg, lämnar över redovisningen av<br />
vad Kneg åstadkommit det gångna året till<br />
infrastrukturminister Åsa Torstensson.<br />
Fler företag<br />
går med i Kneg<br />
Ytterligare tre företag har anslutit<br />
till Kneg (Klimatneutrala<br />
godstransporter på väg).<br />
På Logistik & Transport presenterade<br />
Fordonsgas, OKQ8 och<br />
Östgötafrakt sina bidrag till att<br />
halvera CO2-utsläppen till 2020.<br />
Kneg bildades för fyra år sedan på initiativ<br />
av DB <strong>Schenker</strong>s marknadsdirektör<br />
Bo Hallams. Tanken var att skapa ett<br />
nätverk där näringsliv, akademi och<br />
myndigheter samverkar för att nå ett<br />
gemensamt mål.<br />
– Resultaten har inte låtit vänta på<br />
sig. Under 2008 kunde vi visa på en<br />
minskning med 120 000 ton CO2 från<br />
deltagarnas transporter. För 2009 är<br />
motsvarande siffra 190 000 ton, säger<br />
Lars Mårtensson, miljöchef på Volvo<br />
Lastvagnar och ordförande i Kneg.<br />
På mässan lämnade han över en<br />
redovisning av medlemmarnas åtagande<br />
och resultat under 2009 till infrastrukturminister<br />
Åsa Torstensson.<br />
Förutom DB <strong>Schenker</strong> AB var<br />
även Göte borgs Miljövetenskapliga<br />
Centrum vid Chalmers och Göteborgs<br />
universitet, Preem, Trafikverket och<br />
Volvo Lastvagnar med från starten.<br />
Idag har även FordonsGas, Green<br />
Cargo, ICA Sverige AB Logistik,<br />
Lantmännen, OKQ8, Posten Logistik,<br />
Ragn-Sells, Renova AB, Stora Enso,<br />
Sveriges Åkeriföretag, Volvo Logistics<br />
och Östgötafrakt AB tillkommit som<br />
medlemmar.<br />
– Det är glädjande att allt fler företag<br />
intresserar sig för frågorna, säger<br />
Lars Mårtensson.<br />
LOGISTIKMAGASINET 2-2010 | 25
Bild: Shalamov/iStockphoto<br />
Livsviktig koll<br />
jord till bord<br />
Varje gång ett livsmedel transporteras,<br />
hanteras eller lagras så finns det en risk att<br />
det påverkas.<br />
Livsmedlet kan bli rent farligt att äta och<br />
i värsta fall kan människor dö. Därför är det<br />
viktigt att ha system för att kunna spåra<br />
sändningar framåt och bakåt i kedjan.<br />
”Eftersom många livsmedel behöver kyla<br />
finns risken att värme försämrar produktens<br />
kvalitet.<br />
Även väta kan påverkar negativt. I<br />
värsta fall kan livsmedlet bli rent farligt<br />
att äta och folk bli sjuka.<br />
Alltså måste man arbeta förebyggande<br />
– och skulle något ändå hända måste<br />
det finnas system så att man kan spåra<br />
det parti som påverkats negativt, för att<br />
snabbt kunna stoppa vidare försäljning.<br />
Livsmedelssäkerhet består alltså av<br />
både produktsäkerhet och spårbarhet.<br />
Produktsäkerhet handlar om att identifiera<br />
kritiska punkter och samband samt<br />
26 | LOGISTIKMAGASINET 2-2010<br />
att skapa system och ruti<strong>ner</strong> så att inget<br />
oönskat händer.<br />
För detta finns det ett antal metoder som<br />
exempelvis HACCP, ISO 22000, FMEA.<br />
Spårbarhet är viktigt när produktsäkerheten<br />
brustit. Livsmedelsföretag, såväl<br />
producenter, bearbetningsföretag som<br />
transportörer, måste se till att alla livsmedel<br />
och dess ingående råvaror kan spåras<br />
genom hela kedjan, från jord till bord.<br />
Företagen måste kunna identifiera<br />
sina leverantörer och ange vilka företag<br />
de själva levererat till. Detta kallas för<br />
”ett steg framåt, ett steg bakåt”-metoden.<br />
För att ha spårbarhet krävs att alla händelser<br />
är dokumenterade och detta måste<br />
ske för varje enskilt kolli.<br />
Man inser lätt att det inte är helt<br />
enkelt eftersom massor av händelser och<br />
massor av kollin måste registreras. Men<br />
lagen är klar. För livsmedel måste det<br />
finnas såväl kontrollsystem som spårbarhet.<br />
Livsmedel produceras och hanteras oftast i<br />
omgivningar som är vana att hantera just<br />
dessa och som till sitt stöd har system<br />
som hjälper till.<br />
Även om en del företag inte klarar att
från<br />
Majskolv<br />
Ursprung: Mexiko<br />
Sändningsnummer:<br />
233 478 611 5<br />
Kyckling<br />
Ursprung: Danmark<br />
Sändningsnummer:<br />
225 793 103 2<br />
Grilla säkert. Om ett parti livsmedel drabbats av något fel längs transportkedjan är det viktigt att hela partiet kan lokaliseras och återkallas snarast. Därför<br />
gäller det att ha exakt koll både bakåt och framåt i kedjan.<br />
särskilja sändningar <strong>ner</strong> på kollinivå, så<br />
fungerar det mestadels bra. Det finns<br />
också svårigheter med det som kallas<br />
livsmedelsrelaterade produkter. Allt<br />
som kommer att användas tillsammans<br />
med livsmedel räknas som livsmedel<br />
i lagen. Detta rör bland annat förpackningar.<br />
Dessa produkter hanteras ofta som<br />
vanligt gods i transportsystemen, det vill<br />
säga i samma miljöer och på samma sätt<br />
som till exempel metallprodukter,<br />
elektronik, däck och konfektion.<br />
I dessa miljöer är man många gånger<br />
omedveten om de speciella krav som<br />
ställs på livsmedelshantering samt om de<br />
risker som finns.<br />
Och hur ska man veta om en sändning<br />
med förpackningar ska gå till livsmedel<br />
eller inte? Alltså måste man redan vid<br />
bokning av en transport meddela att det<br />
rör sig om livsmedelsrelaterade varor.<br />
Varje ny aktivitet i flödet av livsmedel<br />
innebär en ny risk. Detta är speciellt viktigt<br />
för temperaturkänsliga produkter.<br />
Och har något skett är det ofta omöjligt<br />
att reparera. Olivolja som står i<br />
butiker är ofta vitgrumlig på grund av<br />
låg temperatur, men när den blir lite<br />
Paprika<br />
Ursprung: Spanien<br />
Sändningsnummer:<br />
164 993 237 8<br />
Fläskkarré<br />
Ursprung: Sverige<br />
Sändningsnummer:<br />
505 253 991 6<br />
varmare blir den åter genomskinlig. Inga<br />
problem.<br />
Men det förhåller sig inte på samma<br />
sätt med iskristaller i glass eller bakterietillväxt<br />
i exempelvis kött.<br />
Ett annat intressant fenomen är att<br />
den största påverkan temperaturmässigt<br />
är vid transport hem från butiken.<br />
Hur många packar kött i speciella kylkassar?<br />
Inget problem i december, men<br />
i juli?<br />
En livsmedelsproducents värsta mardröm<br />
är att folk blir sjuka av just deras<br />
produkter. I värsta fall finns risk för<br />
><br />
LOGISTIKMAGASINET 2-2010 | 27
Bild: Mats Lundqvist/Hemköp<br />
Säkerhet lönar sig. Ju bättre koll man har på sina sändningar, desto mindre mängd produkter behöver<br />
plockas tillbaka från hyllorna om något blir fel.<br />
ännu värre konsekvenser. En sändning<br />
med nötter som blir utsatt för vatten och<br />
börjar mögla kan utveckla direkt dödliga<br />
mängder gift.<br />
Den skada som uppstår kan vara<br />
enorm. Förutom att människor riskerar<br />
att bli sjuka kan det bli stora goodwillförluster<br />
för företag. Enorma kostnader<br />
kan uppstå för att dra tillbaka produkter<br />
och reparera företags goda rykte.<br />
Dålig spårbarhet innebär fördröjningar<br />
och att man kanske måste dra tillbaka<br />
stora mängder av produkter för att vara<br />
på den säkra sidan. Däremot kan bra system<br />
för spårbarhet göra att man snabbt<br />
kan dra tillbaka produkter samt att man<br />
kan vara ytterst selektiv och därmed<br />
minska kostnaderna.<br />
Men flödena av livsmedel är både komplexa<br />
och långa. Många råvaror kommer<br />
från avlägsna länder där det inte är samma<br />
fokus på korrekt märkning.<br />
Och kommer det flera sändningar<br />
samma dag, skapas också problem.<br />
Nya logistikstrukturer där sändningar<br />
bryts och byggs upp på nytt komplicerar.<br />
Leverantörer, köpare och kunder<br />
har alla egna artikelnummer och vilka<br />
system klarar att hantera tre eller fler<br />
artikel nummer för samma produkt?<br />
De traditionella produktionssyste-<br />
28 | LOGISTIKMAGASINET 2-2010<br />
men inom logistiken behöver utvecklas.<br />
Tydliga regelverk som följs i hela kedjan<br />
är en grundförutsättning. Man måste<br />
kunna särskilja livsmedel och livsmedelsrelaterade<br />
produkter redan vid<br />
bokning. Alla sändningar med sådana<br />
produkter som ska gå genom verksamheter<br />
där det finns annat gods, måste<br />
märkas. Ruti<strong>ner</strong> och system för spårbarhet<br />
måste utvecklas, <strong>ner</strong> på kollinivå.<br />
Avvikelsekontroll vid in- och utlastning på<br />
terminal måste införas. Samlastnings-<br />
och löslastningsrestriktio<strong>ner</strong> samt renlighetskrav<br />
på lokaler/utrustning måste<br />
definieras, kommuniceras och följas upp.<br />
Och slutligen behövs en kultur, förståelse<br />
och vilja att efterleva alla krav.<br />
Det sker en del forskning och utveckling<br />
inom området. I många företag sker<br />
en hel del utveckling, men problemet är<br />
ofta att det saknas ett helhetsperspektiv<br />
på flödet. Det behövs någon som ser på<br />
John Wedel<br />
■ John Wedel är seniorkonsult på DB <strong>Schenker</strong> Consulting. Han<br />
arbetar främst med logistikstrukturer och logistikutveckling och<br />
föreläser på universitet och högskolor. Han har tidigare arbetat<br />
som logistikchef och har doktorerat i logistik på Chalmers.<br />
John Wedel:<br />
»Om transportören<br />
fallerar så är det<br />
producentens<br />
vara som konsumenterna<br />
kommer<br />
att klandra.«<br />
hela kedjan från jord till bord. I Sverige<br />
är det framför allt professor Christina<br />
Skjölde brand vid Lunds Tekniska Högskola<br />
som bedriver forskning, men även<br />
inom SLU i Uppsala satsas det.<br />
Det finns alltså många risker med att hantera<br />
och transportera livsmedel. Om man<br />
ser till hela flödet, så står inte transport<br />
och lagring för mer än ett par procent av<br />
den totala kostnaden.<br />
Är det värt att ta risken att anlita en<br />
logistikpart<strong>ner</strong> med undermåliga system,<br />
för att kunna spara några procent på<br />
frakten? Några procent på några procent<br />
blir inte så väldigt mycket totalt sett.<br />
Är den ökade risken för fel värt detta?<br />
Det är naturligtvis upp till producenter<br />
och livsmedelskedjor att bedöma. Men<br />
man måste komma ihåg att om transportören<br />
fallerar, så är det producentens<br />
vara som konsumenterna kommer att<br />
klandra.
DB <strong>Schenker</strong>s vetenskapsråd<br />
Logistiken i hetluften<br />
när det oväntade händer<br />
Början på 2010 har visat på flera svagheter i dagens transportsystem.<br />
Snöfall och vulkanutbrott har skapat oväntade<br />
störningar på många håll.<br />
Har vi nu sträckt logistikens teorier och lean-tänkandet<br />
för långt, frågar sig Johan Woxenius, professor i sjöfartens<br />
transportekonomi och logistik på Handelshögskolan vid<br />
Göteborgs universitet?<br />
Bild: Henrik Thorburn<br />
LOGISTIKMAGASINET 2-2010 | 29
DB <strong>Schenker</strong>s vetenskapsråd<br />
Johan Woxenius:<br />
»Dubblering av alla kritiska funktio<strong>ner</strong>,<br />
alternativa pla<strong>ner</strong> och träning i att<br />
improvisera är några av verktygen som<br />
kommersiella logistiker kan ta lärdom av.«<br />
”Stormar, snö, jordbävningar, influensor<br />
och vulka<strong>ner</strong> har slagit in kilar i vår tro<br />
på att vi skapat ett välsmort transportsystem<br />
som står över naturens krafter.<br />
Dessutom har människan själv kastat<br />
in grus i logistikens maski<strong>ner</strong>i med kreditkris<br />
och terrordåd. Färska snittblommor<br />
och jordgubbar är väl inte vitala för<br />
samhället, men när produktionslinjer<br />
och fordon stannar i brist på komponenter<br />
och reservdelar börjar det kännas,<br />
liksom när personalen sitter fast någonstans<br />
i världen och kan inte ta sig hem.<br />
Det är också allvarligt när det tar<br />
veckor att röja järnvägsspåren efter Gudrun<br />
eller rangerbangården i Hallsberg<br />
efter Kung Bore.<br />
Visst lär sig mänskligheten av motgångar<br />
men tyvärr är vårt minne kort.<br />
Jan Hult, som fick mig intresserad av<br />
30 | LOGISTIKMAGASINET 2-2010<br />
EU-27 USA Japan Kina Ryssland Totalt<br />
Järnväg 442 2 657 22 2 380 2 116 7 617<br />
Inrikes/regional sjöfart 1 498 333 187 4 869 85 6 972<br />
Väg 1 877 1 922 346 1 135 216 5 496<br />
Oljepipeline 124 814 187 2 464 3 589<br />
Inre vattenvägar 145 472 1 560 64 2 241<br />
Totalt 4 086 6 198 555 10 131 4 945 25 915<br />
Tabell: Godstransportarbete inom några huvudmarknader i miljarder tonkilometer. Transoceana<br />
sjöfarten är inte med, men är klart störst om det räknas som eget trafikslag. Alla siffror avser<br />
2008 utom Kina som är för 2007 och källa är EU-kommissionen och Eurostat.<br />
teknikhistoria när jag läste på Chalmers,<br />
använde brobyggare som exempel. De<br />
har genom historien upprepade gånger<br />
testat hållfasthetslärans gränser.<br />
På så sätt har sten-, gjutjärns-,<br />
stål- och betongbroar successivt gjorts<br />
smäckrare, vackrare och billigare tills<br />
naturlagarna gjort sig påminda. De som<br />
var med om rasen tog till ordentliga marginaler<br />
i nästa projekt, men med tiden<br />
faller katastrofen i glömska, nya arkitekter<br />
och ingenjörer tar vid och minskar<br />
marginalerna tills nästa bro rasar.<br />
Finans är ett annat område där de<br />
som varit med om en krasch blir försiktiga,<br />
men även de ersätts av yngre förmågor<br />
vars riskbenägenhet inte belastas<br />
av tråkiga erfarenheter.<br />
Har vi nu sträckt logistikens teorier<br />
och lean-tänkandet för långt? Bygger<br />
logis tiker gedigna broar eller balanserar<br />
vi på slak lina? Gör vi oss av med dem<br />
som har erfarenhet av katastrofer?<br />
Frågan är vad vi kommer att lära oss<br />
av avbrotten i transportsystemen. Kan<br />
vi göra trafikslagen mindre störningskänsliga?<br />
Vi har röjt bredare runt spåren<br />
efter Gudrun, men om vi kan rusta för<br />
en 20-årsvinter är mer tveksamt och<br />
flygsäkerheten kommer att fortsätta gå<br />
före ekonomisk hänsyn.<br />
Regelstyrda system är ju praktiska när<br />
allt fungerar men är känsliga när systemens<br />
omvärld är instabil. Kommer<br />
dessa tankeställare att påverka hur vi<br />
väljer trafikslag framöver? Fraktflyget<br />
syns inte i tabellen här bredvid som visar<br />
hur vi använder trafikslagen inom de<br />
viktigaste marknaderna.
Mest flyg går istället mellan olika<br />
marknader, men där domi<strong>ner</strong>ar sjöfarten.<br />
Fraktflyget kommer först med<br />
på listan om vi väger in varuvärdet,<br />
transporttjänsternas omsättning eller<br />
ekonomiska betydelse. Många läsare<br />
förvånas över att vägtransporter förlorar<br />
sin medalj plats om transoceana sjöfarten<br />
räknas som eget trafikslag och då tar<br />
tätplatsen.<br />
Men även om flyget inte flyttar stora volymer<br />
så slog avbrottet hårt eftersom flyget<br />
är logistikernas traditionella krisverktyg.<br />
När andra trafikslag drabbas, eller<br />
pla<strong>ner</strong>ingen slagit fel är det ju flyget man<br />
tar till. En del transportköpare funderar<br />
nu säkert på om man vågar fortsätta använda<br />
järnväg och sjöfart i känsliga upplägg<br />
när flyget visat sig vara så sårbart.<br />
Har vi gått för långt? Har vi<br />
lärt oss något av störningarna<br />
i transportsystemen som<br />
orsakades av snö och lava i<br />
början av året? Gör vi som brobyggarna<br />
och tar till tillräckliga<br />
marginaler i nästa projekt,<br />
undrar Johan Woxenius.<br />
Å andra sidan har järnväg och sjöfart<br />
förbättrat tillförlitligheten. När jag föreläser<br />
brukar jag jämföra dem som inte<br />
använder järnväg för att de har dåliga<br />
erfarenheter, med ett företag som vägrar<br />
använda datorer för att det var så bökigt<br />
i början med rena rum och vita rockar.<br />
Vi måste använda vår erfarenhet, men<br />
sätta in den i dagens sammanhang.<br />
Den stora frågan är vilken robusthet<br />
vi måste bygga in i de industriella systemen.<br />
Ska vi köpa in och sälja mer på lokala<br />
marknader, börja buffra insatsvaror<br />
och tillverka mer mot lager igen? Ska vi<br />
stanna upp i ledtidsjakten och låta saker<br />
ta lite tid, eller pla<strong>ner</strong>a med slack? Oberoende<br />
av naturens och mänsklighetens<br />
nycker behöver vi överväga det i kampen<br />
mot koldioxiden.<br />
Det är konstigt att de stora störning-<br />
Johan Woxenius<br />
■ Johan Woxenius är sedan 2008 professor<br />
i sjöfartens transportekonomi<br />
och logistik på Handelshögskolan vid<br />
Göteborgs universitet. Forskningen<br />
sätter sjöfarten i ett logistiskt sammanhang<br />
med fokus på sjöfartens samverkan<br />
med andra trafikslag. Logistik och<br />
miljö är ett annat forskningsområde.<br />
Johan har sin akademiska bakgrund på<br />
Chalmers och forskning och undervisning<br />
görs i nära samarbete skolorna<br />
emellan inom kompetenscentra Lighthouse<br />
inom sjöfart, Northern Lead<br />
inom logistik och det bredare Sustainable<br />
Transport Initiative.<br />
arna överraskar så många, för visst kan<br />
mänskligheten bättre? Vi lär väl oss inte<br />
bara av egna erfarenheter eller följer vår<br />
genetiska programmering? På Handels<br />
i Göteborg försöker vi bidra genom att<br />
öka inslagen av ekonomisk historia i<br />
ekonomutbildningarna och tillförlitlighetsfrågorna<br />
ges mer utrymme i logistikkurserna.<br />
Vi kan också söka kunskap i logistikens<br />
ursprung, det vill säga inom militären.<br />
Militären är stora inom transport – USA:s<br />
väpnade styrkor är till exempel världens<br />
störta köpare av fossilt bränsle (Maersk<br />
sägs för övrigt vara näst störst). Nu börjar<br />
även de få ekonomiska restrik tio<strong>ner</strong>.<br />
Militären är medveten om att allt inte<br />
går som pla<strong>ner</strong>at, men i deras världsbild<br />
ingår att det är någon elak motpart som<br />
aktivt försvårar verksamheten. Dubblering<br />
av alla kritiska funktio<strong>ner</strong>, alternativa<br />
pla<strong>ner</strong> och träning i att improvisera<br />
är några av verktygen som kommersiella<br />
logistiker kan ta lärdom av.<br />
På 80-talet byggde till exempel det<br />
svenska försvaret upp ett eget nät med<br />
radiolänkar för att de inte litade på dåvarande<br />
Televerkets fasta telenät. Det<br />
fungerade bra i fredstid men var känsligt<br />
då en enda granat på fel ställe kunde slå<br />
ut telekommunikatio<strong>ner</strong>na i hela landsdelar.<br />
Vi har också börjat inse att vi på lite<br />
längre sikt får hantera att mycket av<br />
infrastrukturen är utsatt om vattnet<br />
stiger. Lite skämtsamt kan man tycka<br />
att det är bra för rederier att det blir mer<br />
vatten att segla på, men hur kul är det<br />
om kajerna ligger under vattnet? Tyvärr<br />
verkar det som vi bara klarar av att diskutera<br />
ett hot i taget så jag får återkomma<br />
med det längre perspektivet.<br />
LOGISTIKMAGASINET 2-2010 | 31
Bild: Robert Churchill/iStockphoto<br />
Kinas väg<br />
Dansar vid floden. Kvinnliga dansare utför en traditionell<br />
solfjädersdans vid the Bund, området längs floden Huangpu<br />
i Shanghai. I bakgrunden TV-tornet Oriental Pearl.
mot framtiden<br />
Kina tar över mer och mer av produktion och världshandel.<br />
Från att ha varit en relativt okänd storhet på 1970-talet har<br />
Kina börjat höras och synas i alla möjliga sammanhang.<br />
Vad är det egentligen som har hänt?<br />
Lasse Widfeldt, Trade Lane Manager Sverige/Kina på<br />
DB <strong>Schenker</strong> Air & Ocean och Kinaresenär sedan slutet 1980talet,<br />
ger här sin personliga bild av landet i öster.
Bild: Lasse Widfeldt, Artem Povarov/Dreamstime, Joe Lee/Dreamstime, Lorenzo Barbieri/Dreamstime Karta: LTS<br />
Chongqing vid Yangtze-floden är Kinas största stad.<br />
Från det att Kina inledde reformpolitiken<br />
1978 är det idag världens fjärde största ekonomi<br />
och världens tredje största handelsnation.<br />
Kina har under de senaste 30 åren upplevt en<br />
ekonomisk tillväxt på mellan nio och tio procent<br />
i snitt per år. Det saknar helt motstycke<br />
i övrig ekonomisk utveckling i världen. Den<br />
snabbt växande marknaden har fått många utländska<br />
företag att etablera sig i Kina och idag<br />
har vi cirka 550 svenska företag på plats i Kina<br />
och ytterligare cirka 10000 svenska företag<br />
som gör affärer där.<br />
En gång flög jag till Dalian i norra Kina, en<br />
varvs- och stålindustristad med drygt sex miljo<strong>ner</strong><br />
invånare.Från flygbussen fick jag se ett<br />
stort IKEA-varuhus. Jag trodde jag var vid världens<br />
ände men ändå fanns det tydliga spår av<br />
andra svenskar.<br />
IKEA har blivit mycket populärt i Kina och<br />
utbudet är likadant som i övriga världen –<br />
bokhyllan ”Billy”, köttbullar med potatismos<br />
i restaurangen, knäckebröd och Kalles kaviar<br />
och varuhusen är blågula.<br />
FAKTA<br />
Här säljs 25 nya bilar i minuten – året runt<br />
■ Kina är till ytan nästan lika stort som<br />
Europa.<br />
■ Kina har 467 flygplatser och 1 775<br />
hamnar.<br />
■ 2009 såldes 13,5 miljo<strong>ner</strong> nya bilar. Det<br />
är 25 bilar i minuten hela dygnet, året<br />
runt.<br />
■ 235 miljo<strong>ner</strong> har tillgång till internet.<br />
■ 461 miljo<strong>ner</strong> kineser har mobiltelefon.<br />
■ En 9-årig skolplikt gäller och man börjar<br />
skolan vid sju års ålder – men endast 94<br />
procent av barnen går i skolan.<br />
■ Ett kinesiskt par får bara föda ett barn i<br />
familjen, men om båda föräldrarna kommer<br />
från en enbarnsfamilj får de föda två<br />
barn.<br />
Kina<br />
Världens folkrikaste land har 600 miljonstäder<br />
34 | LOGISTIKMAGASINET 2-2010<br />
Till ytan är Kina väldens tredje största land<br />
(efter Ryssland och Kanada) men till invånarantal<br />
är de störst med 1,3 miljarder (tvåa är<br />
Indien med 1,1 miljard).<br />
Totalt finns det idag cirka 600 miljonstäder<br />
i Kina och den folkrikaste staden är Chongqing<br />
som officiellt 2005 hade 31,5 miljo<strong>ner</strong> invånare<br />
men ryktet säger att antalet nu börjar närma<br />
sig 40 miljo<strong>ner</strong>.<br />
■ Lönen i Kina är idag ida d g me med grova må mått<br />
ått<br />
– i svenska kronor:<br />
Textilarbetare på landsbygden – 750:-/<br />
månad.<br />
Textilarbetare i staden – 1500:-/månad.<br />
Godsterminalarbetare – 3000:-/månad.<br />
Nyutexami<strong>ner</strong>ad akademiker från universitetet<br />
– 6000:-/månad.
Få perso<strong>ner</strong> utanför visste någonting om Kina eller vad som<br />
hände i landet. Västvärldens blickar var riktade mot Sovjet.<br />
När man landar på någon av de större<br />
flygplatserna i Beijing, Shanghai eller<br />
Hongkong kan man tro att man är i något<br />
västerländskt land. Men snart ser<br />
man tecken på att det är en helt annan<br />
kultur som råder här i form av äldre bebyggelse. Väldigt<br />
mycket har rivits, men några enstaka byggnader<br />
finns kvar.<br />
Väl inne i staden påmin<strong>ner</strong> stadskärnan mer om en<br />
modern amerikansk stad med nybyggda skyskrapor i<br />
glas och stål.<br />
För att förstå vad som hänt i Kina måste vi backa<br />
till den 1 oktober 1949. Då kunde den kommunistiska<br />
Folkrepubliken Kina utropas av Mao Zedong (eller<br />
Mao Tse Tung som vi stavade då) på Himmelska fridens<br />
torg i Peking, numera Beijing.<br />
Från 1953 fram till 1978 tillämpade Kina planekonomi<br />
av sovjetisk modell. Det var till exempel förbjudet att<br />
sälja varor, en bonde fick inte sälja ägg eller mjölk till<br />
grannen. Istället var han tvungen att lämna sina varor<br />
till kooperativet som sedan fördelade dem till statliga<br />
affärer som sålde vidare.<br />
Den som ändå sålde ägg till grannen löpte stor risk<br />
att bli arresterad. Kineserna fick bara handla i vissa<br />
affärer om de hade tillstånd och bara en viss ranson.<br />
Jag har själv ett personligt minne från 1972 eller<br />
1973. Få perso<strong>ner</strong> utanför visste någonting om Kina<br />
eller vad som hände i landet. Kina nämndes inte ens<br />
som ett hot mot freden. Då var västvärldens blickar<br />
riktade mot Sovjet.<br />
Så en söndagskväll säger Bosse Hansson på Sportspegeln<br />
att de fått in ett filmklipp från kinesiska mästerskapen<br />
i höjdhopp.<br />
De visar svartvita bilder på en lång gänglig kines<br />
som hoppar över 2,27 i höjd och landar i en stor sandhög.<br />
Vid denna tidpunkt var världsrekordet i höjd<br />
2,30. Min egen reflektion då minns jag tydligt: Va,<br />
hoppar de höjd i Kina också?<br />
Småföretagen börjar växa<br />
Deng Xiaoping som efterträdde Mao 1976 initierade<br />
1978 marknadsorienterade reformer. Till exempel<br />
startade han ett 15-tal ekonomiska frizo<strong>ner</strong> i bland<br />
annat Shenzhen (intill Hong Kong), Shanghai och<br />
i Tianjin (intill Beijing). Han välkomnade också utländska<br />
investeringar.<br />
Deng Xiaoping tog också bort förbudet att sälja varor<br />
för att få igång småföretagandet. Till en början var<br />
det oklart om det också innebar att det blev tillåtet<br />
att starta egen verksamhet.<br />
Kineserna fick testa sig fram med att till exempel ><br />
Liten lugn oas. Alldeles<br />
nedanför Hotel Hilton i<br />
Shanghai kan man koppla<br />
av i parken, medan ett<br />
intensivt myller av människor<br />
och trafik pågår<br />
runt omkring.<br />
Revolutionens<br />
60-årsdag firades<br />
2009. Ordförande<br />
Mao blickar<br />
ut från ingången<br />
till den Förbjudna<br />
Staden i Beijing.<br />
Den gamle mannen<br />
är klädd som<br />
vid tiden för kulturrevolutionen<br />
1949.<br />
LOGISTIKMAGASINET 2-2010 | 35
Bild: Lasse Widfeldt, Lee Snider/Dreamstime<br />
Kina<br />
Gamla traditio<strong>ner</strong><br />
lever kvar. Det<br />
gamla och det nya<br />
Kina existerar sida<br />
vid sida som här i<br />
Shanghai (t h).<br />
Vacker vy. DB<br />
<strong>Schenker</strong>s kontor<br />
på udden i Qingdao<br />
har förmodligen den<br />
vackraste utsikten i<br />
världen.<br />
Produktionen fl yttas successivt västerut för att hitta billig arbetskraft.<br />
Det gäller bara att infrastrukturen hänger med.<br />
36 | LOGISTIKMAGASINET 2-2010<br />
starta en cykelverkstad som inte krävde någon stor<br />
investering.<br />
Fram till nu hade alla cykelverkstäder varit statliga<br />
och där fick man oftast mycket dålig service. De som<br />
jobbade där hade ingen som helst drivkraft att göra<br />
så många reparatio<strong>ner</strong> per dag som möjligt utan såg<br />
kunderna oftast som störande moment i kortspel eller<br />
tedrickande.<br />
Företag som cykelverkstäder, restauranger och<br />
torghandel började växa upp som svampar ur jorden.<br />
Perso<strong>ner</strong> i Beijing som hade för avsikt att starta<br />
torghandel satte sig helt sonika på tåget och åkte till<br />
Kanton där varorna tillverkades. En resa på cirka 300<br />
mil. Där handlade de upp varor som t-shirts, jeans,<br />
leksaker och solglasögon. Varorna lastades in och<br />
fyllde en kupé i tåget. Sedan reste de hem till Beijing<br />
igen för att starta sin verksamhet.<br />
Den egna företagsamheten hade kommit för att<br />
stanna.<br />
Nästan störst och längst. Världens tredje<br />
längsta bro går mellan Shanghai och Yangshan<br />
Deep Sea Port, som är världens tredje största<br />
contai<strong>ner</strong>hamn. Bron är 32 kilomter lång.<br />
Industri och produktion<br />
I södra Kina ligger Pearl River Delta. Härifrån kommer<br />
cirka 40 procent av allt som exporteras från Kina.<br />
Textilproduktionen är stor i detta område tillsammans<br />
med möbler, el- och high-techprodukter.<br />
I centrala Kina ligger Yangtze River Delta och här<br />
ligger även Kinas största stad, Chongqing. Så mycket<br />
som 50 procent av Kinas textilproduktion kommer<br />
härifrån och hör och häpna, 70 procent av hela världens<br />
produktion av glödlampor. Andra produkter<br />
som utgör stommen i Kinas export är stålproduktion<br />
och kontorsmaterial.<br />
I norra Kina har vi North Delta, Tianjin – Beijing.<br />
Här produceras mer tekniskt avancerade produkter<br />
som bilar/lastbilar, mobiltelefo<strong>ner</strong> och vitvaror.<br />
Produktionen flyttas successivt västerut för att<br />
hitta billig arbetskraft. Det gäller bara att infrastrukturen<br />
hänger med.
För inte så länge sedan skulle vi besöka en fabrik<br />
cirka 25 mil norr om Shanghai, där man tillverkar elverktyg<br />
som borrmaski<strong>ner</strong>, sågar och slipmaski<strong>ner</strong>.<br />
När vi gick och kikade på de två parallella tillverkningsbanorna<br />
noterade jag att den ena paketerade<br />
kartonger med ett av de mest kända märkena på den<br />
svenska marknaden. Den andra paketerade kartonger<br />
i en annan färg med ett minst lika känt varumärke.<br />
Jag hade hört talas om att det kunde vara så, men<br />
att se det i verkligheten gjorde mig ändå förvånad.<br />
Infrastruktur och utveckling<br />
Kina har parallellt med att man producerar mycket och<br />
billigt också förbättrat sin infrastruktur med vägar,<br />
broar, hamnar och flygplatser.<br />
Ett bra exempel är när man beslutade att bygga en<br />
bro söder om Shanghai för att bättre knyta ihop sig<br />
med Ningbo, en mindre stad på 5,7 miljo<strong>ner</strong> invånare.<br />
Fågelvägen är det cirka 20 mil mellan Shanghai och<br />
Ningbo men eftersom det ligger ett sund emellan tog<br />
det cirka åtta timmar att åka runt med bil.<br />
Kineserna bestämde sig helt sonika för att bygga<br />
en 36 kilometer lång bro. När den var klar var den<br />
världens näst längsta bro och restiden mellan Shanghai<br />
och Ningbo var kortad från åtta till tre timmar.<br />
Det innebar också att den stora hamnen i Ningbo<br />
kunde avlasta hamnen i Shanghai som konstaterats<br />
vara för liten redan i början av 1990. Den gick inte att<br />
bygga ut och det fanns ingen yta att bygga någon ny.<br />
Hur löste man då detta?<br />
Jo, cirka tre kilometer från fastlandet ligger Yang-<br />
shan Islands, ett tiotal små öar som vid denna tid<br />
beboddes av ett fåtal fiskare. Fiskarna flyttades helt<br />
enkelt och idag, nästan 20 år senare, har Shanghai<br />
><br />
Rymlig skuta.<br />
”Emma Maersk” är<br />
ett av världens största<br />
contai<strong>ner</strong>fartyg som<br />
vi mötte på en båttur<br />
i Hongkongs hamn.<br />
Fartyget har en kapacitet<br />
på cirka 14 000<br />
teus.<br />
LOGISTIKMAGASINET 2-2010 | 37
Kina<br />
Historia som kronkoloni. I Hongkong lever de brittiska influenserna kvar på olika sätt, som exempelvis genom dubbeldäckarna i stadstrafiken.<br />
Knutpunkt. DB <strong>Schenker</strong>s samlastningscentral i Shanghai.<br />
38 | LOGISTIKMAGASINET 2-2010<br />
FAKTA<br />
Lasse Widfeldt<br />
■ Ålder: 51.<br />
■ Första Kinaresan: 1989.<br />
■ Favoritstad i Kina: Qingdao<br />
(ligger vid havet, vackert och Kina<br />
på riktigt).<br />
■ Godaste Kinamaten: De fantastiska<br />
skaldjuren.<br />
■ Köper jag alltid med mig hem:<br />
Kopior som oftast är av usel kvalitet.<br />
75 procent får slängas efter en<br />
till två användningar.<br />
■ Gör jag aldrig om: Åker till<br />
Shanghai utan ytterrock i december<br />
månad – svinkallt.<br />
■ Längtar jag efter: Små mysiga<br />
restauranger i Beijing. I norra<br />
Kollegor. Lasse Widfeldt och Vivian<br />
Liu, Trade Lane Manager Scandinavia<br />
på DB <strong>Schenker</strong> i Kina.<br />
Kina går man sällan ut och äter<br />
på flotta krogar. Här är det oftast<br />
små oansenliga restauranger med<br />
en egen specialitet som gäller.<br />
Det är alltid lika spännande.<br />
Bild: Lasse Widfeldt, James McQ/iStockphoto, ”Eyewave”/iStockphoto
Kineserna har blivit mycket mer västerländska<br />
och har bra koll på hur vi beter oss.<br />
världens näst största contai<strong>ner</strong>hamn som knutits<br />
ihop med fastlandet via världens tredje längsta bro<br />
(32 km) till en kostnad av 20 miljarder dollar.<br />
Av världens fyra största contai<strong>ner</strong>hamnar ligger tre i<br />
Kina. Störst är hamnen i Singapore mycket tack vare<br />
sin position som omlastningshamn. Därefter följer i<br />
tur och ordning Shanghai, Hongkong och Yantian.<br />
Yantian är en av flera stora hamnar som på mindre<br />
än 20 år har byggts upp i staden Shenzhen, ett av<br />
Kinas frihandelsområden som ligger granne med<br />
Hong Kong.<br />
Jag var i Kina första gången i slutet på 1980-talet.<br />
Då var Kina liktydigt med Hong Kong och tillhörde<br />
Storbritannien.<br />
Då hade Shenzhen precis börjat växa från att vara<br />
en mycket liten fiskeby. Idag har Shenzhen utvecklats<br />
till en storstad med cirka tolv miljo<strong>ner</strong> invånare.<br />
Mat och matkultur<br />
Så länge man håller sig på civiliserade platser kan man<br />
antingen äta västerländsk mat eller god kinesisk mat.<br />
Kineserna är stolta över sin matkultur och vill<br />
oftast bjuda på inhemsk mat. Var förberedd på att de<br />
äter allt på ett djur, att de äter alla djur och att maten<br />
inte rensas före tillagning. Oavsett vad man äter måste<br />
man gnaga eller vara beredd på att spotta ut.<br />
En av mina absoluta ”icke favoriter” är genomskinlig<br />
soppa utan smak med ett mjukt och halt innehåll.<br />
Jag vet inte vad det är, men numera brukar jag hoppa<br />
över den om jag blir bjuden.<br />
”Inte tappa ansiktet”<br />
Hur man beter sig i Kina är fortfarande viktigt, men det<br />
är mycket stor skillnad jämfört med för 20 år sedan.<br />
Kineserna har blivit mycket mer västerländska och de<br />
har bra koll på hur vi beter oss.<br />
Innan man skulle till Kina för 20 år sedan ansågs<br />
det bäst att gå en kulturkurs för att säkerställa att man<br />
inte fick en kines att ”förlora ansiktet”. Man fick till<br />
exempel inte ställa frågor som han inte kunde svara<br />
på och heller inte tillrättavisa om han hade fel.<br />
Vid matbordet fick man<br />
stå ut med kineser som spottade<br />
på golvet, spottade och<br />
fräste ut ben på tallriken eller på<br />
duken och gärna rapade flera gånger.<br />
Detta beteende gäller till viss del<br />
ännu idag och mer och mer beroende ju<br />
längre västerut man åker i landet.<br />
Idag är det väldigt sällan en kines tar illa<br />
upp. Oftast är det kineserna idag som inledningsvis<br />
berättar roliga historier eller liknande för att markera<br />
på vilken nivå man ska umgås.<br />
Politiken bakom ”reptricket”<br />
Hur har då Kina lyckats med denna förvandling?<br />
Indien som befolkningsmässigt är världens största<br />
demokrati var i början av 1980-talet mycket mer utvecklat<br />
än Kina. Indien har också fortsatt att sakta<br />
utvecklas sedan dess, men det går långsamt för att allt<br />
ska ske i demokratisk ordning.<br />
Kina däremot har lyckats med detta ”reptrick”<br />
mycket på grund av att det är vad man närmast skulle<br />
kunna kalla för en kapitalistisk diktatur.<br />
Alla förändringar är centralt beslutade och har<br />
naturligtvis drabbat många oskyldiga, som till exempel<br />
äldre bostadsområden som rivits och ersatts med<br />
nya skyskrapor innehållande dyra bostäder, hotell<br />
och shoppingcenter.<br />
Broar och vägar har byggts med<br />
bristande hänsyn till natur-<br />
och miljöeffekter.<br />
Men en sak är i alla fall<br />
säker, och det är att utvecklingen<br />
inte kommer att<br />
stoppas – och att den<br />
nya kapitalistiska<br />
stormakten Kina<br />
har kommit för att<br />
stanna.<br />
Great business adventures await you!<br />
Ring mig!<br />
Många slåss om<br />
uppmärksamheten<br />
– här är en husvägg<br />
i Hongkong helt<br />
fullklistrad med<br />
annonser för olika<br />
tjänster.<br />
Bered dig på en<br />
matupplevelse!<br />
Kineserna är<br />
stolta över sin<br />
matkultur och<br />
bjuder gärna på<br />
inhemsk mat.<br />
Men var beredd<br />
på att de äter allt<br />
på ett djur – och<br />
alla djur.
Bild: Philip Lange/Dreamstime, Pierre Olsson<br />
Vinjett grå<br />
DB på spåret i Arabemiraten<br />
■ Deutsche Bahn (DB) pla<strong>ner</strong>ar att inleda ett<br />
strategiskt part<strong>ner</strong>skap för byggande och<br />
drift av ett järnvägsnät i Förenade Arabemiraten<br />
(UAE).<br />
En gemensam avsiktsförklaring tecknades<br />
med Al Masaood Group i Abu Dhabi<br />
den 28 mars. Projektet omfattar regionala<br />
pendeltåg, tunnelbana, spårvagnar och en<br />
■ 2009 fick Sune Janssons Åkeri i Uddevalla<br />
DB <strong>Schenker</strong>s Hållbarhetspris. I priset ingick<br />
en resa till DB <strong>Schenker</strong>s huvudkontor<br />
i Berlin där Lennart och Gunnar Jansson<br />
bland annat fick berätta lite om åkeriet.<br />
– Det var nog första gången en presentation<br />
på DB <strong>Schenker</strong>s huvudkontor framfördes<br />
på bohuslänska. Men det gick bra så vi<br />
vin<strong>ner</strong> gärna en gång till, skrattar Lennart.<br />
40 | LOGISTIKMAGASINET 2-2010<br />
Mera tåg i sikte. Det futuristiska<br />
högbanetåget i Dubai, som är en del av<br />
Förenade Arabemiraten. Nu har DB tecknat<br />
avtal med ett företag i huvudstaden<br />
Abu Dhabi om att<br />
bygga ett järnvägsnät.<br />
pla<strong>ner</strong>ad långväga linje som kommer att förbinda<br />
Abu Dhabi med södra UAE.<br />
Abu Dhabi är huvudstad i emiratet med<br />
samma namn och även huvudstad i UAE<br />
som består av sju emirat.<br />
Al Masaood Group är ett av de ledande<br />
industriföretagen i UAE, med hjälp av DB<br />
vill man nu även in inom järnvägssektorn.<br />
Rum med<br />
utsikt. Lennart<br />
Jansson<br />
är nöjd med<br />
sin upphöjda<br />
position på<br />
DB <strong>Schenker</strong>s<br />
huvudkontor i<br />
Berlin.<br />
Först Hållbarhetspriset – then we take Berlin...<br />
Att det fungerade så bra berodde på att<br />
åhöraren Joachim Weise, chef för strategisk<br />
utveckling, studerat ett år på Chalmers och<br />
kunde hänga med i de stora dragen. Weise<br />
var överraskad och lite impo<strong>ner</strong>ad över hur<br />
åkerier och DB <strong>Schenker</strong> samarbetar i Sverige<br />
– och hur långt miljöarbetet kommit här.<br />
– Miljö är definitivt ett av våra fokusområden<br />
även framöver, säger han.<br />
Milano får<br />
”DB <strong>Schenker</strong><br />
Village”<br />
■ <strong>Schenker</strong> Italiana S.p.A<br />
utökar sin kapacitet<br />
i Stor-Milano med en<br />
ny terminal i Peschiera<br />
Borromeo, granne med<br />
DB <strong>Schenker</strong>s sjö- och<br />
flygverksamhet. Den nya<br />
anläggningen har 53 lastkajer<br />
och 11 000 kvadratmeter<br />
lageryta.<br />
– Nu kan vi erbjuda ett<br />
riktigt ”DB <strong>Schenker</strong> Village”<br />
med en totalyta på<br />
73 000 kvadratmeter fördelat<br />
på tre anläggningar<br />
intill varandra – sjö och<br />
flyg, logistik och den nya<br />
landterminalen, säger VD<br />
Lorenzo Papa.<br />
<strong>Schenker</strong> Italiana<br />
S.p.A bildades 1963 och är<br />
nu etablerat som en av de<br />
ledande leverantörerna<br />
av globala integrerade<br />
logistiklösningar i Italien.<br />
Bolaget sysselsätter sammanlagt<br />
1 100 perso<strong>ner</strong> på<br />
39 orter över hela Italien.<br />
Nytt IT-center<br />
i Nanjing<br />
■ <strong>Schenker</strong> Asia Pacific<br />
Pte Ltd har öppnat sitt<br />
första IT Shared S ervice<br />
Center (SSC) på Jiangsu<br />
Software Park i Nanjing<br />
i Kina. Centret kommer<br />
främst att samla<br />
IT-funktio<strong>ner</strong> för DB<br />
<strong>Schenker</strong> Asia Pacifics<br />
organisation och flera<br />
länder i regionen. Till<br />
exempel applikationsutveckling,<br />
underhåll,<br />
drift, informations- och<br />
kommunikationsteknik<br />
och helpdesk. 1,5 miljo<strong>ner</strong><br />
euro har investerats<br />
i SSC.
Bild: SCA Packaging / DB <strong>Schenker</strong><br />
– DB <strong>Schenker</strong>s widget har inneburit att jag får mer tid till andra<br />
uppgifter, säger Annsofi Thim som arbetar på utlastningen på SCA<br />
Packaging i Mariestad.<br />
Tidigare fick hon ta emot många samtal från medarbetare med<br />
förfrågningar om när godset kommer. Nu hänvisar hon alla till DB<br />
<strong>Schenker</strong>s widget, som är utlagd på SCA:s intranät.<br />
Vinjett grå<br />
Med widgets blir det<br />
enklare att spåra ditt gods<br />
I mars 2010 introducerades DB <strong>Schenker</strong>s<br />
första widget. Det är en applikation<br />
som du som kund hos DB <strong>Schenker</strong><br />
kan lägga upp direkt på din egen<br />
webbplats, på ditt intranät eller i din<br />
webbshop. I dagsläget använder du<br />
den till e-tjänsterna tracking och sökning<br />
efter närmaste Privpakombud.<br />
– Applikationen är gratis och<br />
mycket enkel att använda, säger<br />
Robert Ericsson, e-solution Manager<br />
på DB <strong>Schenker</strong> i Sverige.<br />
– Vi har även tidigare tillhandahållit<br />
vissa e-tjänster för integration på<br />
kundernas webbplatser, men de har<br />
inte varit lika enkla att installera som<br />
widgeten, säger Robert.<br />
Efter två månader har 130 kundföretag<br />
redan beställt applikationen.<br />
– Det är ett riktigt snäpp uppåt.<br />
Förr fick jag en mängd samtal från<br />
våra säljassistenter<br />
med förfrågningar<br />
om när<br />
godset kommer<br />
och gick då in på<br />
mySCHENKER<br />
och kollade. Idag<br />
kan alla själva<br />
Nöjd. Annsofi Thim på<br />
SCA Packaging.<br />
spåra godset på<br />
vårt intranät. Jag<br />
Knappar. Widgets är<br />
genvägar till e-tjänster.<br />
får tid över till andra uppgifter. Det<br />
är riktigt positivt, och den var inte<br />
svår att lägga in heller, säger Annsofi<br />
Thim.<br />
Utvecklingarbete pågår nu så att fler<br />
mySCHENKER-tjänster ska kunna<br />
erbjudas i widgetversion. I dagsläget<br />
är det främst trackingfunktionen som<br />
efterfrågas av DB <strong>Schenker</strong>s kunder,<br />
men turlistan samt att kunna söka<br />
sändning på referens i stället för på<br />
sändningsnummer eller kolli-id har<br />
också önskats.<br />
– En naturlig utveckling som jag<br />
tror vi kommer att se i framtiden, är<br />
att även kunna erbjuda widgeten<br />
som en applikation till de moderna<br />
mobilplattformarna. Då kan du sköta<br />
det mesta via mobilen, säger Robert<br />
Ericsson.<br />
Läs mer och beställ widgeten<br />
på www.dbschenker.com/se<br />
Du hittar information om<br />
DB SCHENKERwidgeten under<br />
”E-tjänster och TA-system”<br />
Enkelt.Robert Ericsson, e-solution Manager<br />
på DB <strong>Schenker</strong> i Sverige, tycker att det är<br />
enkelt att använda widgets.<br />
FAKTA<br />
Widget<br />
■ En widget är en grafisk enhet, i<br />
form av exempelvis en knapp eller<br />
en textruta, som kan visas på datorskärmen.<br />
Begreppet widget kommer<br />
från en sammanslagning av ”window<br />
gadget” – ungefär ”fönstergrej”. Du<br />
laddar <strong>ner</strong> den till din egen dator eller<br />
webbplats där den fungerar som en<br />
genväg till exempelvis en web-tjänst.<br />
På det sättet är det snabbare och<br />
enklare att använda tjänsten än via<br />
webbläsaren, som i det här fallet<br />
tracking av gods.<br />
LOGISTIKMAGASINET 2-2010 | 41
Nytt och noterat<br />
Koll på kollin. Den nya omlastningsterminalen utanför Salzburg blir DB <strong>Schenker</strong>s<br />
modernaste i Europa. Allt gods passerar genom automatiska mätmaski<strong>ner</strong>.<br />
Salzburg blir modernast i Europa<br />
■ DB <strong>Schenker</strong> har invigt sin modernaste<br />
omlastningsterminal för<br />
landtransporter i Europa i den<br />
österrikiska staden Bergheim, nära<br />
Salzburg.<br />
Omkring 26 miljo<strong>ner</strong> euro har<br />
investerats i terminalen. Den<br />
fungerar som en knutpunkt för<br />
varuflöden från olika transportsätt<br />
i Europa med bland annat egna<br />
sidospår som ansluter terminalen<br />
till järnvägsnätet. Anläggningen<br />
består av en 10 000 kvadratmeter<br />
stor omlastningshall med 115 last-<br />
Kontakta DB <strong>Schenker</strong><br />
Här är telefonnummer till kundservice på våra olika kontor inom landtransporter i Sverige.<br />
Borlänge 0243-25 76 20<br />
Borås 033-17 84 20<br />
Gävle 026-15 87 20<br />
Göteborg 031-703 94 00<br />
Halmstad 035-15 46 65<br />
Helsingborg 042-38 70 70<br />
Hudiksvall 0650-357 70<br />
Hultsfred 0495-158 20<br />
Jönköping 036-18 32 00<br />
Karlshamn 0454-335 70<br />
42 | LOGISTIKMAGASINET 2-2010<br />
ningsportar och en 4 250 kvadratmeter<br />
stor lagerhall.<br />
Allt gods i den nya terminalen<br />
passerar genom automatiska vikt-<br />
och volymmaski<strong>ner</strong> som registrerar<br />
rätt mått och vikt på godset<br />
vilket avsevärt förbättrar effektiviteten,<br />
kvaliteten och säkerheten.<br />
Ett system med 190 kameror inomhus<br />
och 50 utomhus möjliggör att<br />
streckkodsinformation kopplas till<br />
IT-nätverket. På så vis registreras<br />
varje kollis placering i lagret vilket<br />
gör att det lätt att spåras korrekt.<br />
Karlstad 054-85 26 40<br />
Kristianstad 044-760 60<br />
Linköping 013-37 09 30<br />
Luleå 0920-23 57 30<br />
Malmö 040-671 35 00<br />
Nybro 0481-717 20<br />
Skara 0511-261 13<br />
Skellefteå 0910-517 10<br />
Stockholm 08-585 10 400<br />
Sundsvall 060-59 54 50<br />
Självbetjäning nästa<br />
hos paketombuden<br />
Umeå 090-71 66 10<br />
Visby 0498-24 80 50<br />
Vä<strong>ner</strong>sborg 0521-26 05 30<br />
Värnamo 0370-69 91 20<br />
Västerås 021-15 11 70<br />
Växjö 0470-77 36 15<br />
Örebro 019-21 91 00<br />
Örnsköldsvik 0660-572 20<br />
Östersund 063-16 18 20<br />
Övriga kontor och bolag inom DB <strong>Schenker</strong> samt broschyrer och produktblad på: www.dbschenker.com/se<br />
Vill du ha Logistikmagasinet fyra gånger om året utan kostnad?<br />
Meddela oss ditt namn och adress till: pierre.olsson@dbschenker.com eller <strong>Schenker</strong> AB, Pierre Olsson, 412 97 Göteborg<br />
■ DB <strong>Schenker</strong> Privpak testar just nu att ge<br />
kunderna möjlighet att själva boka en<br />
paketförsändelse hos ombuden.<br />
– Om pilotprojektet slår väl ut kommer<br />
vi att erbjuda de 1 600 ombuden i hela vårt<br />
rikstäckande ombudsnät Sverige att installera<br />
sådana servicestatio<strong>ner</strong>, säger VD<br />
Tina Rundström.<br />
Dessutom kan man betala räkningar<br />
och använda sig av andra finansiella tjänster<br />
i servicestationen som är ett samarbete<br />
mellan DB <strong>Schenker</strong> Privpak, Exchange<br />
Finans och West International.<br />
Pilotprojektet genomförs hos enstaka<br />
ombud i Borås och Stockholm.<br />
Billigaste paketfrakten<br />
■ DB <strong>Schenker</strong> Privpak var klart billigast,<br />
men Posten var snabbast när Aftonbladet<br />
testade att skicka paket med olika företag<br />
i mars. Aftonbladet skickade fyra paket<br />
med olika transportörer från Stockholm<br />
till Bankeryd i Småland. Alla paket kom<br />
fram inom utlovad tid, men DB <strong>Schenker</strong><br />
Privpak levererade den billigaste tjänsten<br />
och fick fyra i betyg i testet. Även DHL och<br />
Bussgods testades.
S K Ä RS<br />
UR LIMPA<br />
JAZZ-<br />
KID<br />
VAR JU<br />
JUSSI<br />
HAR<br />
KORTA<br />
BEN<br />
OLJE-<br />
LAND<br />
AMPERE<br />
F Ä ST E<br />
VANN DB<br />
SCHENKERS<br />
LOGISTIKPRIS I<br />
ÅR<br />
FINSK<br />
STAD<br />
GRUPP<br />
SOM<br />
SLOG<br />
Avsändare:<br />
UNIKUM<br />
BRASI-<br />
LIENDEL<br />
N Ä R-<br />
K I N G A R<br />
FARLIG<br />
REPTIL<br />
BILD<br />
SAND-<br />
KULLAR<br />
FÅTT IN<br />
GRÖDAN<br />
DRYCK<br />
ANGER<br />
PÅSLAG<br />
PACINO<br />
TAR<br />
HOPPARE<br />
BLI<br />
KVAR<br />
STARKT<br />
LJUD<br />
GÖR DU<br />
DIG<br />
HOVDAM<br />
KAVIAR-<br />
FÖR-<br />
PACK-<br />
NING<br />
Kryssa och vinn!<br />
DE ÄR<br />
ORMAR<br />
VIND<br />
BROR-<br />
SON<br />
STYGG<br />
ÖLAND<br />
FRAM-<br />
TIDS-<br />
SYNER<br />
HAN<br />
VAR<br />
FÖRST<br />
GROV<br />
BORR<br />
©<br />
PONTUS<br />
PRESS<br />
JAPAN-<br />
STAD<br />
SYD-<br />
VÄST<br />
FRAKT-<br />
SATS<br />
PÅ BIL-<br />
SKYLT<br />
EJ VÅR<br />
LÅG-<br />
LAND<br />
MALM-<br />
STEN,<br />
FÖR-<br />
FATTARE<br />
BÖR<br />
SKUL-<br />
DERNA<br />
BLI<br />
Namn: ...........................................................................................<br />
Företag: .........................................................................................<br />
Adress: ..........................................................................................<br />
Postnr och ort: ................................................................................<br />
Grattis till vinnarna av vårkrysset!<br />
1–3:e pris, en dator/<br />
dokumentbag:<br />
Lars Ström, F H Bertling<br />
AB, Gävle<br />
Thomas Göransson,<br />
Gambro Lundia AB, Lund<br />
Britt Dahl, Hallströms<br />
Verkstäder AB, Nälden<br />
POTATIS-<br />
SORT<br />
TVÅ<br />
LIKA<br />
FRÅN<br />
FÖR-<br />
STÖRA<br />
GULLIG<br />
SENIOR<br />
FORDON<br />
4–10:e pris, minifläkt till skrivbordet:<br />
Maria Andersson, Påarp<br />
Lars Peterson, Cryo AB, Göteborg<br />
Kenneth Berggren, PMC Cylinders, Sävsjö<br />
Mats Mehlin, Sundsvalls kommun, Liden<br />
Silja Gren, Turnils AB, Alingsås<br />
Anders Johansson, Flyttservice AB, Boden<br />
Peter Lundström, Saab Bofors Dynamics,<br />
Skogstorp<br />
STAM-<br />
SAFT<br />
ÄNGEL<br />
SES I<br />
HYLLA<br />
FÖRUT-<br />
SÄGA<br />
TJUR?<br />
EN I<br />
USA<br />
LUGNT<br />
VATTEN<br />
FRAM-<br />
TONING<br />
KRYDD-<br />
MIX<br />
SVOR-<br />
DOM<br />
BLIR<br />
FAST<br />
FÖLJE<br />
FÖR<br />
VARJE<br />
PERMA-<br />
NENT<br />
GÄST<br />
HJÄLPA<br />
I SÄNG<br />
VASSBÅT<br />
LUND<br />
EXAKT-<br />
HET<br />
FOND<br />
FLOD<br />
UPP-<br />
STÄLL-<br />
NINGAR<br />
BABY-<br />
LONGUD<br />
SJÖ-<br />
FARA<br />
FALLA<br />
IHOP<br />
TÄVLING<br />
GAS-<br />
MOLNET<br />
BARCE-<br />
LONA-<br />
CAMP<br />
MAMMA<br />
UTFÖR<br />
ÅRJOBB<br />
FÖRE<br />
MARINO<br />
KAN<br />
VARA<br />
MED<br />
Skicka in din lösning senast den 15 augusti!<br />
Posta eller faxa till: SCHENKER AB, ”KRYSSET”<br />
412 97 Göteborg. Fax: 031-40 75 22<br />
OBS! Ange gatuadress, inte boxadress<br />
VERK-<br />
LIGEN<br />
TRÅKIGT<br />
UT-<br />
SLAGS-<br />
PLATS<br />
SVARTA<br />
BÄR<br />
SKRED<br />
HO<br />
FÖRSTA<br />
BOK-<br />
STAVEN<br />
ÄNGLA-<br />
STAD I<br />
USA<br />
HUR<br />
SA?<br />
EPOK<br />
Lös Sommarkrysset och vinn:<br />
1—3 pris: Vajerlarm, perfekt till cykel eller skidor<br />
4–10 pris: Thermomugg 0,35 liter<br />
Krysset<br />
PLATTA<br />
TILL<br />
DEG<br />
KNORRA<br />
FÄSTA<br />
FÖRE<br />
SÖMNAD<br />
STÅR<br />
FILM- LITEN<br />
PÅ<br />
UT- KON-<br />
TVÅ<br />
AMANDA VOLYM<br />
KUVERT<br />
RYMME KRET<br />
LIKA S<br />
S O M A L I A S S<br />
VERS- STALLE-<br />
RAD DRÄNG<br />
PIRAT-<br />
TÄTT<br />
PUB-<br />
DRYCK<br />
BILD<br />
BIL<br />
KROPPS-<br />
SOM<br />
MASSA<br />
RULLAR V O L V O VINST K Ö T T<br />
BARN-<br />
LEKSAK H E M PÅFÖLJDS<br />
K A L L R A<br />
BÖR<br />
OMVÄND<br />
ORDEN<br />
MAN<br />
FÖR-<br />
HITTA R S V VÄGRASA<br />
V I AVLED O F<br />
BLIR<br />
SKATTE-<br />
SILL<br />
SMÅ<br />
VERK I NÄRKE- I N L A G D TIPS F<br />
STAD<br />
MAN<br />
ÄR EN<br />
KAN<br />
FJÄRILS-<br />
NOVIS<br />
HYVLAS<br />
FAMILJ G Ö T E N TJUT O V A<br />
A K S E L ,<br />
LITE TILL<br />
TAR VI V Ä L R E N G Ö -<br />
TESTA- NR 4 I PARA- KRAFT-<br />
TOPP-<br />
S K R E V UT I R I N G S -<br />
MENTE RADEN DIS- VERK I<br />
RYSS EN<br />
VA RU LV E N S O M M A R M E D E L<br />
DAM LULE ÄLV M E R GÅNG K O S Y G I N<br />
KOLIK<br />
MOLE-<br />
STÅR<br />
GOTT<br />
STARKA<br />
HYRT IN<br />
KYL-<br />
FÖR<br />
VINDAR<br />
S A N D E M O S E PÅLÄGG A S DEL L KVÄVE N<br />
SANS<br />
FÄRG-<br />
NÖT<br />
L E J T LÖS V E T B Ä S T A K O<br />
F O N D<br />
HYBRID<br />
KALLAS<br />
EN VON<br />
GER KA-<br />
GÅR PÅ<br />
KLÄN-<br />
SYDOW M A TASTROF- B A S T A R D LED<br />
NING T Å G A R<br />
HJÄLP<br />
LANDS-<br />
LED-<br />
LY R I K E R<br />
BÄRS<br />
Å ENA DÅLIGT<br />
FLYKT<br />
NINGS-<br />
VILL VÄL<br />
SIDAN BETYG<br />
E X I L GRUPP S LYX Å K P O E T ALLA HA O K K<br />
KAN<br />
TAR<br />
FÅGLAR<br />
HELT<br />
TAPET<br />
MILJÖN<br />
UNDER-<br />
ÄRLIG<br />
HA S PÅ<br />
HÅLLA M E S A R L R F M E D I A<br />
ALLVAR<br />
NORR-<br />
FALLER<br />
MAN<br />
DROPP-<br />
S T R U K T U R GÖMSLE R O A R VIS R E G N<br />
HAR EJ<br />
©<br />
SNABB<br />
FAST<br />
BLIR<br />
PONTUS YTMÅTT<br />
BEFORD-<br />
1866<br />
TJÄNST<br />
LARS<br />
E O PRESS A R L A S S E RAN I L E<br />
OMGER<br />
TAVLA<br />
ÖKÄNDA<br />
BLES-<br />
SYRER<br />
R A M B E R Y K T A D E S Å R<br />
LOGISTIKMAGASINET 2-2010 | 43
Posttidning B<br />
Avsändare:<br />
SCHENKER AB<br />
412 97 Göteborg<br />
asr.se<br />
Vi söker kloka kunder till<br />
Sveriges smartaste lager<br />
<strong>Schenker</strong> Logistics erbjuder integrerade, kundanpassade logistiklösningar.<br />
Vår nästa strategiska logistiksatsning gör vi i Skåne där vi bygger ett lager på<br />
20 000 kvm. Här kommer vi att erbjuda intelligent lagerhantering, skräddarsydd<br />
för din verksamhet.<br />
Allt fler företag väljer att lägga ut sin lagerhantering för att kunna fokusera på sin<br />
egen kärnverksamhet. De går från en fast kostnad till en rörlig och får en lösning<br />
som är mer flexibel till en lägre kostnad. Det tycker vi är klokt. Vårt nya logistikcenter<br />
är helt anpassat för modern lagerhantering med möjlighet till varuförädling.<br />
Som kund hos oss får du tillgång till vår kompetens i form av kunnig personal och<br />
moderna IT-system. Vi har redan idag smarta lager i Göteborg, Stockholm, Jönköping<br />
och Nässjö där vi arbetar framgångsrikt med bland annat företag inom technology<br />
och consumer/retail.<br />
Beräknad inflyttning sommaren 2011.<br />
Intresserad av att veta mer?<br />
Kontakta Per-Olof Holmberg, Projektledare <strong>Schenker</strong> Logistics<br />
e-post: per-olof.holmberg@dbschenker.com, tel 031-703 86 08<br />
DB <strong>Schenker</strong> i Sverige erbjuder allt från landtransporter, internationella sjö- och flygfrakter och konsulttjänster till lager- och logistiklösningar. Vi har 4 000<br />
medarbetare och finns representerade på ett 50-tal orter i Sverige. Vi ingår i Deutsche Bahn AG:s transport- och logistikdivision. För mer information<br />
gå in på www.dbschenker.com/se