NORNA-RAPPORTER 88 Binamn. Uppkomst, bildning, terminologi ...
NORNA-RAPPORTER 88 Binamn. Uppkomst, bildning, terminologi ...
NORNA-RAPPORTER 88 Binamn. Uppkomst, bildning, terminologi ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
94 Lennart Ryman<br />
6. Norska ordböcker och samlingar<br />
För litteratur som omfattar hela Norden, se avsnitt 2. För litteratur om Västnorden,<br />
se avsnitt 3. Det bör också nämnas att SMP och SMPs omfattar namn från<br />
de fram till 1600-talet norska landskapen Bohuslän, Härjedalen och Jämtland.<br />
En översikt över personnamnen i runinskrifterna från Bryggen i Bergen är<br />
utförd av Kjersti Markali (1983). Attribut till personnamn behandlas i kap. 6 (s.<br />
86–93). <strong>Binamn</strong> i Sverres saga behandlas av Gudlaug Nedrelid (2012) i denna<br />
volym.<br />
I sin bok om personnamn från Västnorge i diplom och räkenskaper 1450–<br />
1550 ger Egil Pettersen (1981 s. 73–89) även en översikt över identifierande<br />
tillägg till förnamnet, däribland binamn. En liknande studie för 1500-talets Bohuslän<br />
presenteras av Tom Schmidt (1982). Se även Ragnvald Iversen (1950)<br />
för uppgifter om 1500-talets Trondheim.<br />
I Navne i Norden (s. 72) uppges att det i Institutt for namnegransking i Oslo<br />
finns sedelsamlingar över »person og tilnamn», men att dessa är nyligen påbörjade<br />
och bara innehåller spridda uppgifter. Vidare att det vid Nordisk institutt,<br />
Trondheim finns två insamlade listor över »utnamn» (s. 90).<br />
Samlingar av binamn från 1900-talet vid mindre orter förtecknas och behandlas<br />
av Ola Stemshaug (1984) och Eigel Gundersen (2005). Fler framställningar<br />
om binamn i Norge omtalas av Ivar Utne (2005). <strong>Binamn</strong> bildade av ortnamn<br />
behandlas av Botolv Helleland (1984) på grundval av ett material från<br />
Hardanger. En studie över binamn i en idrottsförening 1913–2005 har utförts<br />
av Ingunn Wetterstad (2005).<br />
Helge Refsum (1928, 1931) tar upp material från polisens tryckta cirkulär<br />
Polititidende och från ett kortregister över öknamn vid Oslos politikammare.<br />
Åtminstone från år 1927 och 1929 har Polititidende ett register över öknamn<br />
(Refsum 1931 s. 9). Refsum tar även upp öknamn bland »tatere» eller »fantefolk»<br />
– med nutida svensk <strong>terminologi</strong> resande(folk) – och från skilda områden<br />
och källor (a.a. s. 4 ff.).<br />
7. Danska ordböcker och samlingar<br />
För litteratur som omfattar hela Norden, se avsnitt 2. En undersökning av personnamn<br />
i vikingatida runinskrifter och i förlederna till torp-namn företas i Michael<br />
Lerche Nielsens ph.d.-avhandling (1997, se särskilt s. 47–55, 138–156<br />
med hänvisningar till materialsamlingen).<br />
Medeltidens och vikingatidens danska binamn och släktnamn täcks av en<br />
särskild del i två band av Danmarks gamle Personnavne med undertiteln Tilnavne<br />
(DGP 2), utgiven 1949–64. Det bör också nämnas att SMP och SMPs<br />
omfattar namn från de fram till 1600-talet danska landskapen Skåne, Blekinge<br />
och Halland.<br />
DGP är ett omfattande och noggrant utfört arbete. Från svensk utgångspunkt<br />
slås man med avund av att det är utfört och avslutat. En brist är dock att DGP