NORNA-RAPPORTER 88 Binamn. Uppkomst, bildning, terminologi ...
NORNA-RAPPORTER 88 Binamn. Uppkomst, bildning, terminologi ...
NORNA-RAPPORTER 88 Binamn. Uppkomst, bildning, terminologi ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Nordiska personbinamnsordböcker och personbinamnssamlingar 89<br />
Nordiska personbinamnsordböcker och personbinamnssamlingar<br />
– i går och i morgon<br />
Av Lennart Ryman<br />
1. Inledning<br />
Syftet med denna uppsats är dels att ge en översikt över existerande ordböcker<br />
och samlingar som tar upp nordiska binamn, dels att inleda en diskussion<br />
om hur dessa skulle kunna användas i framtiden och om hur nya samlingar<br />
skulle kunna byggas upp. Översikten är knappast heltäckande men förhoppningsvis<br />
användbar. Jag tar även upp litteratur om binamn, i den mån som det<br />
rör sig om arbeten som ger uppgifter om samlingar eller som är översiktliga<br />
eller heltäckande i någon bemärkelse. Utan tvivel kunde urvalet ha varit mer<br />
konsekvent.<br />
Vad som är ett binamn (danskt och norskt tilnavn, tilnamn) är synnerligen<br />
omdiskuterat. 1 Denna översikt styrs helt enkelt av vad de insamlande forskarna<br />
själva har ansett vara binamn (ibland med användande av mer allmänspråkliga<br />
ord som svenska öknamn eller norska utnamn). Ofta tar samlingarna inte upp<br />
de omdiskuterade kategorierna patronymika och metronymika (som vanligen<br />
behandlas tillsammans med övriga belägg för förnamn), ortnamn med preposition<br />
(som får sökas i ortnamnssamlingar) och sådana attribut till förnamn som<br />
bedöms vara icke-namn. Däremot behandlas släktnamn ofta tillsammans med<br />
binamn i samlingar från äldre språkskeden, mer eller mindre av nödvändighet.<br />
Översikten omfattar inte namn tillhörande icke-nordiska språk. Det bör dock<br />
nämnas att samlingarna till Sveriges medeltida personnamn (SMPs) innehåller<br />
ett rätt stort antal finska tillnamn (se SMP under Heike för exempel) och att<br />
andra bandet av Danmarks gamle Personnavne (DGP 2) och SMPs även innehåller<br />
tyska tillnamn (mestadels släktnamn, se SMP under Herman för exempel).<br />
De existerande samlingarna är uppbyggda efter tidsskikt (och i någon mån<br />
språkstadier) och efter geografiska områden. Den geografiska indelningen följer<br />
ofta riksgränser snarare än språkgränser.<br />
I de följande avsnitten sker en summarisk behandling av ordböcker och samlingar.<br />
I avsnitt 2 behandlas främst urnordisk och runnordisk tid och i avsnitt 3<br />
fornvästnordiskan. Därefter behandlas respektive nationalspråk med föregå-<br />
1 Lägg märke till att i modern svensk namnforskning – och så även i denna översikt – tillnamn används<br />
som en överordnad term, innefattande både binamn och släktnamn. Se vidare om personnamns<strong>terminologi</strong><br />
Eva Brylla (2012) i denna volym.