NORNA-RAPPORTER 88 Binamn. Uppkomst, bildning, terminologi ...
NORNA-RAPPORTER 88 Binamn. Uppkomst, bildning, terminologi ...
NORNA-RAPPORTER 88 Binamn. Uppkomst, bildning, terminologi ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Språk och namn i multietnisk miljö 177<br />
nen, Kapris och Paprika etc. Maria Löfdahl påpekar, säkert helt riktigt, att sådana<br />
former signalerar och förstärker grupptillhörigheten.<br />
Bland barnens helt egna namn i Angered urskiljer Löfdahl två grupper, nämligen<br />
vad hon kallar »jämförelsenamn» och »rent beskrivande namn». Till den<br />
första gruppen räknas namn som U-gården och H-gården, p.g.a. att de avsedda<br />
gårdarna liknas vid bokstäverna U och H, och till den andra gruppen namn som<br />
Gula gården och Röda gården efter husens färg. Jag tycker nog att det är enklast<br />
att kalla alla dessa namn för beskrivande.<br />
Alla de särskilda namn som barnen använder är svenska, rimligen, som Maria<br />
Löfdahl menar, därför att svenska är lingua franca för områdets barn, som<br />
har en mängd olika hemspråk. Man umgås alltså inte språk- eller nationalitetsvis,<br />
vilket väl får ses som positivt.<br />
Namnkunnande<br />
Barnens egna namn avser, naturligt nog, namn i deras närmiljö. I de stora, närliggande<br />
skogsområdena vistas de inte på egen hand, och de har därför inga<br />
egna namn där. Vättlefjäll, ett stort, närliggande friluftsområde, är uppenbarligen<br />
tämligen okänt för barnen, eftersom de inte ens känner till namnen på de<br />
stora sjöar som finns i området. Det i Sverige traditionellt så omhuldade friluftslivet<br />
och intresset för naturen verkar alltså inte omfattas av majoriteten av<br />
invandrarna. Däremot känner barnen till namnen på kända platser inne i Göteborg,<br />
dit de ibland åker in i sällskap med föräldrarna eller på egen hand, främst<br />
då pojkarna. Att man inte umgås särskilt mycket med barn och ungdomar, eller<br />
för den delen föräldrarna med andra vuxna, inne i Göteborg framgår av att man<br />
inte tycks använda inofficiella namn som Lisse för Liseberg.<br />
Olikheter i uttal mellan namn och appellativ<br />
Visserligen kände barnen inte till namnen på de stora sjöarna i friluftsområdet<br />
Vättlefjäll, men givetvis känner man till en hel del namn utanför närområdet,<br />
t.ex. namnen på närliggande stadsdelar och småorter. Barnens svenska, kamratgruppens<br />
språk, uppvisar många speciella drag, som skiljer sig från gängse<br />
göteborgska. Ett relativt nytt drag bland barn i hela Göteborg är ett öppnare uttal<br />
av u, ä och ö. En mycket intressant iakttagelse är det faktum att barnen i<br />
Angered tycks ansluta sig till ett äldre, icke ungdomsrelaterat uttal av dessa vokaler,<br />
när det gäller gamla, etablerade ortnamn i området; Gunnilse, t.ex., uttalas<br />
snarast som »Gynnilse» i anslutning till en äldre dialektal norm. Maria Löfdahl<br />
ställer frågan varför uttalet av vokalerna i dessa namn inte ansluter sig till<br />
barnens allmänna uttal av dessa vokaler i språket i övrigt. Har man alltså lärt<br />
sig dessa namn via äldre kvarboende i området infödda svenskar? Det framgår<br />
inte av uppsatsen hur dessa ljud uttalas i barnens egna närhorisontnamn. Har<br />
man där det nya ungdomsuttalet, eftersom dessa namn är så knutna till barnens<br />
egen värld? Ansluter man sig till en annan norm, när det gäller officiella fjärr-