NORNA-RAPPORTER 88 Binamn. Uppkomst, bildning, terminologi ...
NORNA-RAPPORTER 88 Binamn. Uppkomst, bildning, terminologi ...
NORNA-RAPPORTER 88 Binamn. Uppkomst, bildning, terminologi ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Språk och namn i multietnisk miljö 175<br />
Namn och språk i multietnisk miljö<br />
Kommentar och synpunkter<br />
Av Mats Wahlberg<br />
Inledning<br />
Symposiets tema binamn brukar ju nästan alltid hänföra sig till personnamn,<br />
men även platser med ett mer eller mindre officiellt namn kan ha konkurrerande<br />
namn, kanske använda endast inom en särskild krets, t.ex. barn, familjen, eller<br />
det närmaste grannskapet. Ibland har sådana namn en särskild semantisk valör<br />
– de kan t.ex. vara spefulla eller nedsättande. I sådana fall kan man fråga sig<br />
om två eller flera konkurrerande namn skall anses vara likvärdiga, eller om ett<br />
av dem skall betraktas som huvudnamn och de(t) andra som binamn. 1 Lägenhetsnamn<br />
av typen Eriksberg brukar oftast betraktas som officiella i och med<br />
att de står på kartor och kanske i fastighetsregistret. Men i dagligt tal kanske<br />
sådana namn ytterst sällan används eller t.o.m. är helt okända för andra än för<br />
dem som bor där. Om man i stället för ett sådant namn i dagligt tal uteslutande<br />
använder ett annat namn, ofta ett namn som syftar på bebyggaren, t.ex. Forsens,<br />
kanske man ur namnbrukarperspektiv lika gärna kan kalla det officiella<br />
namnet för ett binamn. Allan Rostvik (1989) har dragit fram ett exempel från<br />
Rasbokils socken i Uppland, där en pensionerad tidigare kommunalman berättade,<br />
att det enda namn han hört på en gård i sitt grannskap var Eriksberg, medan<br />
en kvinna i samma generation, som bodde ett par kilometer därifrån, blev<br />
utomordentligt förvånad, när hon fick höra, att den bebyggelse som hon enbart<br />
kände till som Skvalet uppenbarligen nu hette Eriksberg.<br />
Men det kan naturligtvis också förhålla sig så, att man faktiskt mycket väl<br />
känner till och också använder två olika namn men i olika situationer eller sociala<br />
sammanhang.<br />
Maria Löfdahls bidrag<br />
Undersökningar av barns ortnamnsbruk är fåtaliga. Alltså är Maria Löfdahls bidrag<br />
till detta symposium mycket välkommet. Att man i en undersökning av<br />
barnens språk i den mångkulturella stadsdelen Angered i Göteborg också tar<br />
hänsyn till barnens ortnamnsbruk är positivt och nog inte så vanligt i mer över-<br />
1 Termen ortbinamn, som är temat för en allmän diskussion under symposiet, tror jag mig inte ha<br />
träffat på tidigare. Kanske är det dock en term att ta fasta på.