NORNA-RAPPORTER 88 Binamn. Uppkomst, bildning, terminologi ...
NORNA-RAPPORTER 88 Binamn. Uppkomst, bildning, terminologi ...
NORNA-RAPPORTER 88 Binamn. Uppkomst, bildning, terminologi ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Namn och språk i multietnisk miljö 171<br />
Möjligen kan man genom dessa få exempel se en tendens att äldre uttal bevaras<br />
längre i etablerade ortnamn än i språket i stort. Kanske är det så att man vid uttal<br />
av ortnamn respektive av ord i övriga språket ansluter sig till olika normer.<br />
Tänkbart är att den språkliga normen för hur man uttalar allmänt kända, etablerade<br />
ortnamn inte primärt är kamratgruppen utan en äldre generation, kanske<br />
representerad av de svenskar som bott länge i området och i sitt språk har ett<br />
äldre, mer lokalt uttal av ortnamnen. Möjligen är det så att man, genom att tillägna<br />
sig detta äldre, lokala uttal av vissa ortnamn, markerar tillhörighet med sin<br />
stadsdel. Denna uttalsmässiga diskrepans visar även på namnens särställning<br />
som egen kategori i språket. Kanske kan denna uttalsmässiga skillnad mellan<br />
officiella ortnamn å ena sidan och ord i övriga språket å andra sidan ses som<br />
uttryck för namnbrukarnas förhållningssätt gentemot den hegemoniska makten,<br />
här representerad av de officiella namnen. Jfr Berg & Vuolteenaho 2009 s.<br />
11.<br />
Fortsatt forskning<br />
Detta pilotprojekt kommer att ligga till grund för en större undersökning av<br />
barns och ungdomars språk i den mångkulturella stadsdelen Angered. Undersökningen<br />
kommer i stora drag att behandla språk och identitet hos barn, ungdomar<br />
och unga vuxna i Angered. Den multietniska varietetet som talas i Angered<br />
kommer att sättas i relation dels till den traditionellt göteborgska varieteten,<br />
dels till svenskt standardspråk. Äldre inspelat material (från 1997 och<br />
från 2003) av ungdomar från samma område ger i kombination med nyinspelat<br />
material möjlighet att göra återinspelningar av tre åldersgrupper och undersöka<br />
språkförändring över tid, s.k. real time change.<br />
Inom ramen för denna studie kommer även de officiella och inofficiella ortnamn<br />
barnen och ungdomarna använder att studeras utifrån hypotesen att barnens<br />
hantering av ortnamn möjligen kan användas som en ingång till deras<br />
språk i övrigt.<br />
Som nämnts ovan tycks det föreligga viss variation av hur namn uttalas jämfört<br />
med ord i övriga språket. Detta kommer att vidare undersökas genom ytterligare<br />
analys. Intressanta frågeställningar är ifall detta säger något om huruvida<br />
barnen och ungdomarna ansluter sig till olika normer vid uttal av namn<br />
respektive ord i övriga språket. Kan man av en sådan analys dra slutstser om<br />
hur meddelarna definierar sin identitet dels som en del av kamratgruppen, dels<br />
som Angeredsbo?<br />
I detta arbete kommer även de inofficiella ortnamn barn och ungdomar använder<br />
att studeras. Materialet från Angered kommer att kompletteras med intervjuer<br />
med barn från två andra stadsdelar i Göteborg, som har en annan socioekonomisk<br />
struktur än vad Angered har. Dessa kompletterande intervjuer<br />
kan utgöra utgångspunkt för en diskussion om huruvida namnbrukarna och<br />
namnbildarnas multikulturella bakgrund spelar någon roll för vilka namn man<br />
ger platser i omgivningen och för hur dessa namn bildas.