NORNA-RAPPORTER 88 Binamn. Uppkomst, bildning, terminologi ...
NORNA-RAPPORTER 88 Binamn. Uppkomst, bildning, terminologi ...
NORNA-RAPPORTER 88 Binamn. Uppkomst, bildning, terminologi ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Binamn</strong> i Norden 17<br />
på kvinnor i Njals saga 4 och Gudlaug Nedrelids (2006) om kvinnobinamn i sagatidens<br />
och medeltidens Norge. Kvinnobinamn i en svensk stad från senmedeltid<br />
har behandlats av Agneta Sundström (2004) och kvinnors namn i Danmark<br />
under 1600-talet av Bente Holmberg (1999 s. 217 ff.).<br />
Kvinnans beroende av mannen kommer fram i namngivningen både under<br />
äldre och i modern tid. I vår tid är det särskilt synligt i den kategori som gått<br />
från appellativ bestämning/binamn till fasta släktnamn, nämligen bruket av<br />
patronymika på -son även för kvinnor. När skicket med ärftliga släktnamn successivt<br />
antogs i slutet av 1800-talet i Sverige, övergick -son-namnen till att omfatta<br />
alla medlemmar i en familj, medan -dotter-namnen övergavs (Brylla 1998<br />
s. 235, Entzenberg 2006 s. 15 f.).<br />
Framtid<br />
Detta var ett axplock av det i mina ögon viktigaste som hänt inom binamnsforskningen.<br />
Mycket återstår att göra. De nämnda områdena är inte heller färdigutforskade.<br />
Den teoretiska diskussionen om avgränsning måste fortsätta. Ett<br />
pågående projekt av Lennart Ryman (se presentation i SAS 26, 2008, s. 111 ff.)<br />
om hur personer omtalas under fornsvensk och äldre nysvensk tid kommer att<br />
kasta ljus över många frågor. Leif Nilssons (2008) undersökning om moderna<br />
binamn inom idrotten skall också bli intressant att ta del av.<br />
Hittills ganska outforskat är namnbruket inom den digitala världen, Internetnamn,<br />
där det ofta pågår en lek med namn. »På Internet har man möjlighet att<br />
vara någon annan, och det är vad detta får för konsekvenser för namn<strong>bildning</strong>en<br />
som jag vill diskutera … », »Hur gör man för att välja sig ett namn, vilka<br />
val ställs man inför?» skriver Jonas Carlquist (2005 s. 89). Vidare skulle det<br />
vara intressant att undersöka binamn i invandrarkulturer. Såsom framgår av inbjudan<br />
är binamn inom andra egennamnskategorier ett hittills outforskat fält. I<br />
princip kan alla namn ha binamn vid sin sida (se diskussionen om ortbinamn i<br />
denna volym).<br />
För att slutligen anknyta till början av min översikt, där frågan om avgränsning<br />
togs upp, vill jag betona att man ändå inte får fastna i alltför snäva definitioner<br />
av binamn, och jag är benägen att hålla med Bo Ralph (1994 s. 245), när han<br />
skriver: »alla gränsfall är egentligen de mest intressanta fallen, just för att de är<br />
gränsfall».<br />
Litteratur och källor<br />
Andersson, Thorsten, 1983: Personnamn. Till begreppets avgränsning. I: Personnamns<strong>terminologi</strong><br />
(se detta). S. 9–22.<br />
— 1989: Gydhukulli – från personbinamn till ortnamn. Uppsala.<br />
4. Jfr här Margareta Svahns (1999) framställning om skällsord, stereotyper och könskonstruktioner.