NORNA-RAPPORTER 88 Binamn. Uppkomst, bildning, terminologi ...
NORNA-RAPPORTER 88 Binamn. Uppkomst, bildning, terminologi ...
NORNA-RAPPORTER 88 Binamn. Uppkomst, bildning, terminologi ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Namn och språk i multietnisk miljö 167<br />
Barnen i Angered rör sig i huvudsak i den omedelbara närmiljön, dvs. den<br />
miljö som utgörs av bostadsgator med tillhörande gårdar, torg, närliggande lekplatser<br />
och själva skolområdet. I de stora, närliggande skogsområdena vistas de<br />
inte själva. En informant uppgav att han plockat blåbär där med sina föräldrar<br />
några gånger, men för övrigt använder barnen inte dessa områden som lekplats<br />
i någon större utsträckning. Endast två informanter berättade att de ibland leker<br />
i ett litet skogsparti som de, på grund av skogspartiets storlek, kallar Lillskogen.<br />
Leken förläggs istället företrädesvis till stadsmiljön, på de gårdar och lekplatser<br />
som finns i anslutning till bostadshusen. Det är här man framförallt finner barnens<br />
egna, inofficiella ortnamn.<br />
I några fall har bokstävernas form givit upphov till jämförelsenamn; en gård<br />
som enligt meddelarna är formad som ett u kallas U-gården, en annan gård har<br />
på grund av sin form fått namnet H-gården och ytterligare en lång, smal gård<br />
kallas I-gården.<br />
I ett annat område i Angered är det färgen på de omgivande husen som inspirerat<br />
namngivarna. Här finns Röda gården, Gula gården och Gröna gården.<br />
Det hela kompliceras dock av att det finns flera Röda gården och Gröna gården.<br />
Ofta tycks detta inte spela någon roll, men ibland, när kamratgruppen vidgas<br />
och namnbrukarkretsen växer, uppstår missförstånd och ett förtydligande<br />
behövs. »Då säger vi NNs gård istället» förklarar en informant.<br />
Nära Angereds torg finns en gräsplan med fastgjutna träningsredskap, tänkta<br />
för både vuxna och barn. Dessa är formade som stora, böjda bågar och spiraler<br />
och de är gula och röda till färgen. På grund av sin utseendemässiga likhet till<br />
både färg och form med bokstäverna i McDonalds logotyp kallas dessa ställningar<br />
Macdonaldsgrejerna av barnen.<br />
Dessa inofficiella namn används nästan uteslutande av barnen själva. De<br />
vuxna känner till dem men använder dem, enligt informanterna, inte. I något<br />
fall ogillas till och med namnet av de vuxna. Det gäller en liten närbutik som<br />
kallas Araben, därför att dess innehavare kommer från ett arabiskspråkigt land.<br />
Namn<strong>bildning</strong>ar med suffix som -is och -an, exempelvis Rålis för Rålambshovparken<br />
i Stockholm (se Nyström 2007 s. 21) saknas i vårt material.<br />
Barnens inofficiella namn tycks kunna delas in i tre kategorier: ellipser av<br />
officiella namn, jämförelsenamn och rent beskrivande namn. Fantasinamn av<br />
den typ som beskrivs i Kaisa Tikkas (2008) material saknas. Vad detta beror på<br />
är svårt att förklara. Kanske skiljer sig de olika barngruppernas sätt att leka åt.<br />
En möjlighet är att namnbrukarkretsarna i vårt material är större, vilket kan få<br />
till följd att rent beskrivande namn och jämförelsenamn grundade på likhet med<br />
allmänt kända företeelser (t.ex. McDonalds och formen på bokstäver) fungerar<br />
bättre än fantasinamn som syftar på mer interna lekar. Det är inte heller omöjligt<br />
att de olika informantgruppernas språkliga bakgrund skiljer sig åt, och att<br />
detta påverkar namngivningen.<br />
Som framgår ovan är inga av de inofficiella namnen, trots namnbrukarnas<br />
multikulturella bakgrund, bildade på något annat språk än svenska. Detta avviker<br />
från de resultat som framkommit i den finska undersökning av den soma-