NORNA-RAPPORTER 88 Binamn. Uppkomst, bildning, terminologi ...
NORNA-RAPPORTER 88 Binamn. Uppkomst, bildning, terminologi ...
NORNA-RAPPORTER 88 Binamn. Uppkomst, bildning, terminologi ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Johannes, dictus Kalf, hujus loci decanus 121<br />
er bevaret i formen N. dictus Nunna. Hvorfor subdiakonen Nicolaus af sine kollegaer<br />
ved Lunds domkapitel er blevet kaldt »nonne« kan der sikkert gives<br />
mange vittige bud på, men et mere seriøst af slagsen kunne være, at han som<br />
repræsentant for domkapitlet har haft særlige embedsrelationer til eksempelvis<br />
benediktinernonnerne i Lund Skt. Petri kloster? Et tilsvarende alternativt betydningsindhold<br />
må givetvis ligge bag roskildekannikken Petrus Regis’ tilnavn<br />
‘kongens’; måske han efter sine omgivelsers mening har ført sig vel meget<br />
frem, eller han alternativt har fungeret som kapellan for kongen under dennes<br />
besøg i Roskilde? På samme måde synes en selvbevidst opførsel eller særlige<br />
embedsrelationer ud af huset at ligge bag tilnavnet på prædikebroderen fr. Nicolaus<br />
Episcopus ‘biskop’, der overførtes til konventet i Lund i 1254, men inden<br />
da ikke umiddelbart kan passes ind i nogle af regionens kendte bisperækker.<br />
Set udefra vækker tilnavnet for den svenske prædikebroder fr. Petrus Abbas<br />
‘abbed’ måske ikke videre undren, men i Dominikanerordenen havde man<br />
ikke abbeder (kun priorer) og en sådan ligegyldighed med begrebsforskellen er<br />
mig nærmest utænkelig, så der må vitterligt være tale om et reelt tilnavn; formentlig<br />
fordi han inden sin indtræden har været abbed for et kloster af en anden<br />
orden (f.eks. benediktinere eller cisterciensere) eller alternativt fordi hans dominikanske<br />
medbrødre til tider har følt, at han opførte sig som om man havde<br />
abbeder i deres orden.<br />
Mange tilnavne med personligt karakteriserende præg er ganske svære at<br />
tolke for eftertiden, selvom selve ordet i tilnavnet umiddelbart er klart nok. Har<br />
roskildedekanen Olavus Pant ‘pant’ f.eks. fået sit tilnavn gennem en givtig nebengeschäft<br />
som pantelåner eller har han selv haft pantsat en del af sine aktiver?<br />
Har roskildekannikken Nicolaus Gotmari Plade ‘brystharnisk’ haft en<br />
særlig stærk brystkasse? Har roskildekannikken Ascerus Simplex ‘simpel, enkelt,<br />
uden noget’ været åndeligt eller materielt mindrebemidlet? Har den dominikanske<br />
prior i Sigtuna fr. Johannes Aquila ‘ørn’ af væsen eller ydre på nogen<br />
måde mindet om den stolte rovfugl? Var hans medbroder fr. Nicolaus Bulki<br />
‘skibslast’ i Bergen særlig hyppigt på farten som dominikansk skibspræst for<br />
eksempelvis Hansaen og fiskerne langs Norskekysten (en maritim-pastoral tjeneste,<br />
som vi ved ordenen har varetaget), eller kunne hans krop laste opsigtsvækkende<br />
store mængder ved spisebordet? En sund appetit kan måske også<br />
ligge bag det animalske tilnavn for prædikebroderen fr. Nicolaus Equus ‘hest’,<br />
der sammen med førnævnte Petrus Abbas og den øvrige dominikanske ordensledelse<br />
i Danmark blev paveligt ekskommunikeret i 1267, men han kan også<br />
tænkes at have markeret sig med hestens styrke og udholdenhed – eller måske<br />
blot udseendemæssigt med store tænder eller et langstrakt »hesteansigt«.<br />
Endnu en dominikansk hest har vi i fr. Mathias Kornhest, der var tilknyttet konventet<br />
i Strängnäs omkring år 1300. Samme tolkningsforslag kan fremsættes<br />
for ham som for ovennævnte Nicolaus Equus, men eftersom broder Mathias<br />
dertil vides at have stået for konventets terminering i Stockholm, kan tilnavnet<br />
her måske også forstås således, at han var særlig god til at trække korn og andre<br />
materielle fornødenheder hjem til klosteret? På hvilken måde havde de danske