NORNA-RAPPORTER 88 Binamn. Uppkomst, bildning, terminologi ...
NORNA-RAPPORTER 88 Binamn. Uppkomst, bildning, terminologi ...
NORNA-RAPPORTER 88 Binamn. Uppkomst, bildning, terminologi ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Nordiska personbinamnsordböcker och personbinamnssamlingar 107<br />
Nordiska personbinamnsordböcker och personbinamnssamlingar<br />
– i går och i morgon<br />
Kommentar och synpunkter<br />
Av Agneta Sundström<br />
Lennart Ryman ger i sin framställning en grundlig översikt över de ordböcker<br />
och samlingar som behandlar nordiska binamn. Han gör en kronologisk<br />
sammanställning med början i urnordiska namn, där samnordiska ordböcker<br />
och samlingar redovisas. Därefter följer en översikt på motsvarande sätt för<br />
västnordiskt område och slutligen redovisas binamnssamlingarna för Island,<br />
Färöarna, Norge, Danmark samt Sverige och Svenskfinland. Han ger här en<br />
god sammanfattning av det material som finns att tillgå för forskningen.<br />
Sedan följer ett diskussionsavsnitt som inledningsvis också berör samlingarnas<br />
åtkomlighet och tidigare intresse för forskningen. Författaren framhåller att<br />
merparten av de samlingar och ordböcker som rör binamn behandlar medeltida<br />
namn, hit har intresset riktats och källorna är lättåtkomliga. De samlingar som<br />
grundar sig på nutida eller gårdagens muntliga språk är däremot mer svårtillgängliga<br />
och har inte lockat forskningen på samma sätt. För tiden mellan medeltiden<br />
och vår egen tid (ca 1500–1900) framhålls avsaknaden av både källor<br />
och forskning. Ryman föreslår själv möjligheten att undersöka bl.a. privatbrev,<br />
dagböcker och rättsliga källor för att samla in material, och de nämnda källorna<br />
är bra förslag för att utöka binamnssamlingarna med belägg från denna tid. Här<br />
skulle jag vilja komplettera de ovan nämnda exemplen med det stora material<br />
som finns i städernas tänkeböcker. Där återfinns många namn i uppgifter om<br />
bl.a. egendomstransaktioner, burskap, förtroendeuppdrag inom stadens styrelse<br />
samt i rådhusrättens protokoll. Tänkeböckerna fortsätter även efter medeltidens<br />
slut och finns bevarade från flera städer. Som exempel kan nämnas<br />
Gävle stads tänkebok, som finns för åren 1573–1659, tänkeboken för Nya<br />
Lödöse, som behandlar åren 1586–1621, Strängnäs tänkebok (Riad 1984), som<br />
finns mellan 1531(–81) och Vadstena stads äldsta tänkeböcker kan studeras<br />
åren 1577–1610. Alla här nämnda, utom Strängnäs tänkebok, finns utgivna i<br />
tryckt form. Jag håller med om att binamnen inte är lika talrika som under medeltiden,<br />
men det verkar ändå förekomma binamn i tillräcklig mängd för att<br />
dessa källor ska vara värda att undersöka. Följer de samma mönster som under<br />
medeltiden eller föredrar man att bilda binamn på andra sätt under senare delen