REGISTER ÖVER TORP OCH BACKSTUGOR I LARV 1. Kajsa i ...
REGISTER ÖVER TORP OCH BACKSTUGOR I LARV 1. Kajsa i ...
REGISTER ÖVER TORP OCH BACKSTUGOR I LARV 1. Kajsa i ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
maj 1995<br />
<strong>REGISTER</strong> <strong>ÖVER</strong> <strong>TORP</strong> <strong>OCH</strong> <strong>BACKSTUGOR</strong> I <strong>LARV</strong><br />
<strong>1.</strong> <strong>Kajsa</strong> i Habo Bs Lassagården Malmened<br />
2. Velanders i Hola Bs Lassagården Malmened<br />
3. Soffis i Hola Bs Lassagården Malmened<br />
4. Skräddare Johannes Bs Lassagården Malmened<br />
5. Habo T Lassagården Malmened<br />
6. Habo T Lassagården Malmened<br />
7. Bartas Bs Malmeneds drev Malmened<br />
8. Enebacken Bs Bäckagården Malmened<br />
9. Höjera (Knipes) L Bäckagården Malmened<br />
10. Hurssa-<strong>Kajsa</strong> T Bäckagården Malmened<br />
1<strong>1.</strong> Spetsa Pettersson T Bäckagården Malmened<br />
12. Holmgrens Bs Bäckagården Malmened<br />
13. Fredatorpet T Bäckagården Malmened<br />
14. Kron Bs Bäckagården Malmened<br />
15. Okänt Bs Bäckagården Malmened<br />
16. Okänt Bs Bäckagården Malmened<br />
17. Emmes G Frälsegården Malmened<br />
18. Janstorp T Frälsegården Malmened<br />
19. Spets Bs Staragården Malmened<br />
20. Mörjels Bs Staragården Malmened<br />
2<strong>1.</strong> Slätten G 1/4 mtl Malmened<br />
22. Kvarnåsen G 1/8 mtl Malmened<br />
23. Lilla Kvarnåsen L Malmened<br />
24. Lättmans Bs Larvs o Malmeneds allmäning<br />
25. Luffar-Andersson T Hubo Larv<br />
26. Nybygget T Hubo Larv<br />
27. Vite Mosse T Hubo Larv<br />
28. Perstorp T Hubo Larv<br />
29. Liljestrand T Kaggården Larv<br />
30. Borghem T Kaggården Larv<br />
3<strong>1.</strong> Lunnavadsbacken Bs Kaggården Larv<br />
32. Kärrgärdet T Prästgården Larv<br />
33. Nybygget T Prästgården Larv<br />
34. Nybygget S St. Onsjö Kulla<br />
35. Stenbacken G St. Onsjö Kulla<br />
36. Hurssabacken T St. Onsjö Kulla<br />
37. Flöcke T St. Onsjö Kulla<br />
38. Trädgårdshörnet T St. Onsjö Kulla<br />
39. Lindgrens Bs St. Onsjö Kulla<br />
40. Okänt T Lassagården Malmened<br />
4<strong>1.</strong> Bassamossen T St. Knapetorp Karlsberg<br />
42. Almas T Olof Svensg. Karlsberg<br />
43. Anders Pettersson G Staragården Malmened<br />
44. Emil Andersson G Bäckagården 1:2 Malmened<br />
45. Edvard G Bäckagården 1:3 Malmened<br />
46. Gideon G Frälsegården 5:3 Malmened<br />
47. Nils Andersson G Lassagården 2:4 Malmened<br />
48. Karl Vinge Bäcken G Lassagården 2:2 Malmened<br />
49. Gustav Herman Andersson G Lassagården 2:3 Malmened<br />
50. Klas, Karl o Märta S Lassagården 2:7 Malmened<br />
5<strong>1.</strong> Svante Larsson G Backgården Malmened<br />
52. Fredrik Johansson G Frälsegården Malmened<br />
53. Rune Jonsson S Malmened<br />
54. Åke Frii S Malmened<br />
55. Hedensborg Fotbollsplan Larv
<strong>TORP</strong>INVENTERING <strong>OCH</strong> EMIGRANTFORSKNING I <strong>LARV</strong><br />
1991 - 1992<br />
En studiecirkel i syfte att söka reda på torp och backstugor startade i Larv<br />
hösten 199<strong>1.</strong> Vi som gick med i cirkeln beslöt redan från början att<br />
begränsa forskningen till en rote och valet föll på Malmeneds rote. Då det<br />
finns utmarker till andra rotar insprängda i området, finns det med en del<br />
ställen tillhöriga andra rotar. På kartan fann vi över 40 ställen, så arbetet<br />
blev ändå ganska omfattande. Vi hade också som mål att hinna redovisa<br />
vårt arbete till cykeldagen i Larv, som är i slutet av maj 1992.<br />
Vi har nu gemensamt tagit fram namn och innehavare i dessa stugor där<br />
vi så kunnat och även något om dessa personers liv och leverne. Vi är<br />
fullt medvetna om att tiden varit kort och att det finns mycket mer att<br />
forska omkring. En sådan här inventering blir kanske aldrig riktigt färdig.<br />
Vi är glada om Du som är intresserad och Du som vet mer vill berätta<br />
detta så vi kan komplettera vad vi själva kommit fram till. Rätta oss gärna<br />
där Du tycker vi har fel.<br />
De som i cirkeln varit intresserade att läsa mikrokort över våra<br />
kyrkböcker har suttit vid läsapparaterna och tagit fram namn och årtal för<br />
de olika torpen. De startade att söka omkring 1860 och gick framåt till<br />
1915. Därefter har vi andra sökt minnen och hågkomster om dessa<br />
personer och torpställen, även efter 1915.<br />
Vi har också tagit en del fotografier från platser där ett torp har funnits<br />
för att visa hur där ser ut idag. Vi har gjort upp en lista över de som<br />
emigrerat och var emigranterna hamnade i Amerika där detta låtit sig<br />
göras. Vi har även med en lista med tillnamn, som Johannes Onsjö<br />
tecknat upp, dock inte enbart från Malmeneds rote. Namnraderna låter<br />
nästan som poesi.<br />
Några utanför cirkeln har varit vänliga att skriva ner sina minnen från<br />
tider som gått. Dessa tackar vi särskilt för sin medverkan.<br />
Vi som deltagit i studiecirkeln har varit:<br />
Inga Lisa Andersson<br />
Johannes Andersson<br />
Rune Fridén<br />
Per Gustavsson<br />
Ella Johansson<br />
Karl-Erik Johansson<br />
Herbert Johansson<br />
Ove Johansson<br />
Karl-Arvid Lidén<br />
Helge Svantesson
EN BAKGRUND TILL <strong>TORP</strong>EN <strong>OCH</strong> <strong>BACKSTUGOR</strong>NA I <strong>LARV</strong>.<br />
Backstugusittare kallades förr den del av befolkningen som bodde på<br />
landsbyggden i stugor på annans mark utan att bruka hemmansägarens<br />
jord, som torparna eller vara anställda i dennes tjänst, som statarna. De<br />
livnärde sig i stor utsträckning på tillfälliga arbeten.<br />
I den äldre bebyggelsen på landsbygden ingick backstugor och torp som<br />
självskrivna element. Skillnaden mellan dessa kunde många gånger vara<br />
obetydlig. Namnet backstugor härrör troligen från mycket gammal<br />
bebyggelse, då dessa stugor var nedgrävda till en del för att ge skydd mot<br />
väder och vind och sedan påbyggda med vad som stod till buds, såsom<br />
sten och något timmer.<br />
Befolkningsökningen i Sverige på 1800-talet berodde på: "freden,<br />
vaccinet och potätera". Från 1810 till 1850 steg Sveriges befolkning från<br />
2,4 miljoner till 3,5 miljoner.<br />
Trots hemmansklyvning och nyodling tillväxte de jordägande böndernas<br />
antal blott obetydligt, den halvbesuttna torparklassen snarast minskade<br />
och det var bland statarna och backstugusittarna som<br />
befolkningsöverskottet var störst.<br />
Genom utvandringen till USA och industialiseringen, lättade<br />
befolkningstrycket på landsbygden. 1918 kom den s k ensittarlagen, som<br />
innebar att backstugusittaren, om han bott där en viss tid, kunde inköpa<br />
tomtområdet.<br />
Torpare kallades förr småbrukare åt vilka en jordägare upplåtit mark mot<br />
ersättning i form av dagsverken. Från 1600-talet spelade torparna en<br />
huvudroll som arbetskraft inom jordbruket i Sverige. Från 1850 till 1910<br />
minskade antalet torpare från 100 000 till 50 000 i Sverige.<br />
Uppgifter angående stugor och dess ägare från Larv till Lockeled.<br />
Uppgifterna lämnade av <strong>Kajsa</strong> och Janne Boo. Mitten av 1800-talet.<br />
<strong>1.</strong> Finna Maja 7. Jakopa 13. Widings<br />
2. Laxa Sven 8. Månsa 14. Munkes<br />
3. Sika Maja 9. Rosendal 15. Erses<br />
4. Lilje Maja 10. Rosen Per 16. Orjeltrampars<br />
5. Lilja 1<strong>1.</strong> Braxes 17. Pera Maja Stina<br />
6. Mullkos 12. Aska Svena 18. Aska Johannes<br />
19. Stötens<br />
Uppgifter å stugor och dess bebyggare utefter gamla vägen över Larvs<br />
Hed från landsvägen till "Slongö Hag". Uppgifterna lämnade av<br />
skräddare Pettersson.<br />
<strong>1.</strong> Hacke Bengt 9. Kransson<br />
2. Malma Magnus 10. Måsa Sven<br />
3. Karl Larsson 1<strong>1.</strong> Holm (Anders Holms far)<br />
4. Sammels (sen.Goda <strong>Kajsa</strong>) 12. Orren<br />
5. Smea Gustaf 13. Busen<br />
6. Rättarna (Janne Boos far) 14. Skarin<br />
7. Stares Svante 15. Hasessen<br />
8. Stares
NR 1<br />
MALMENEDS ROTE<br />
BACKSTUGA UNDER LASSAGÅRDEN MALMENEDS ROTE<br />
KAJSA I HABO<br />
Under 1800-talet bodde här<br />
Anders Jonsson f. 14-10 1786 Larv d. 19-3 1862<br />
hust. Anna Månsdtr. f. 10-10 1796 Larv d. 3-5 1868<br />
dott. Margareta f. 5-1 1821 d. 31-7 1903<br />
En son till Anders och Anna, Johannes Andersson äger 1/4 mtl i<br />
Lassagården.<br />
1913 inflyttade från Lunnakulle änkan Inga <strong>Kajsa</strong> Magnusson f.Andersdotter<br />
f. 28-11 1846 i Larv (dtr t. Andreas Jonsson och Maria Jonsdtr Larvs Hed).<br />
Inga <strong>Kajsa</strong> flyttade 1926 till Larvs ålderdomshem.<br />
Spår efter detta hus är svåra att se idag. Huset flyttades i början av 1930-talet<br />
till Kyrkestätta.Huset kallades då för Rättare Karlssons hus. Rättare<br />
Karlsson var rättare på Hubo och han var morfar till Gudrun Gustavsson på<br />
Lunnakulle och Per Persson på Kyrkstätta. Han bodde egentligen inte i huset<br />
när det stod här på denna plats utan på Kyrkestätta där det fortfarande står<br />
kvar som lillstuga. Rättare Karlsson och hans familj, Alfred och Hilma<br />
Karlsson, flyttade in i början av år 1932.<br />
När huset fanns kvar vid Lassagården bodde Luffar-Andersson där en kort<br />
tid.<br />
maj 1992
NR 2<br />
BACKSTUGA UNDER LASSAGÅRDEN MALMENEDS ROTE<br />
VELANDERS I HOLA (Nuvarande Sigge Carlssons)<br />
Inflyttade 1882 från Kaggården Slättås<br />
Johannes Welander f. 26-12 1831 d. 5-2 1919<br />
gift den 26-2 1881 med<br />
Ada Sofia Andersdotter f. 28-3 1855 d. 1-5 1919<br />
Mannens barn i föregående gifte<br />
Frans Johansson f. 19-11 1862 flytt. t. USA 1885<br />
Oskar Hjalmar Johansson f. 26-9 1865 flytt. t. Göteborg 1900<br />
Bådas barn:<br />
Alma Sofia f.4-7 1882 Larv flytt. t. USA 1897<br />
Ellen Vilhelmina f. 5-9 1884 Larv flytt. t. St.Onsjö 1905<br />
Anders Daniel f.5-9 1886 Larv se nedan<br />
Gustaf Adolf f. 25-1 1889 Larv d. 1-2 1890<br />
Hanna Maria f. 5-12 1890 Larv flytt. t. Vara 1915<br />
Karl Josef f. 18-9 1893 Larv flytt. t. Marbog. 1908<br />
Erik Mathias f. 29-5 1895 Larv flytt. t. USA omkr 1917<br />
Sonen Daniel Welander gift med Ida Maria f. ? d. 25-4 1920<br />
Daniel dog i mitten på 1940-talet.<br />
Daniel Welander, vars far var skomakare och gift 2 gånger, var<br />
dagsverkskarl och gick i bygden och hjälpte till med varjehanda. Daniel var<br />
också gift, men utan barn. Hans fru blev sjuk och dog på lasarettet i<br />
Falköping. Daniel och Lelle-Karl (Karl Darell) tog då häst och vagn och<br />
hämtade henne. Hemfärden gick väl något vingligt då de hade passat på att<br />
fägna sig lite i stan. När de kom hem tyckte de sig haft en rolig dag. Man såg<br />
nog på både livet och döden på ett mer vardagligt och naturligt sätt än vad vi<br />
kanske gör idag.<br />
Daniel hade flera bröder bl.a. Karl som varit till Amerika, men kom hem<br />
iförd både revolver och lite pengar. Pengarna gick åt till en motorcykel, som<br />
de flitigt använde. Motorcykeln blev inte så långlivad, men revolvern finns<br />
kvar och nu i Evert Björndahls ägo.<br />
Detta hus finns fortfarande kvar i renoverat skick. Evert Björndahl, Larv<br />
köpte huset efter Daniel Welander år 1948 för 3000 kronor. Han reparerade<br />
det och sålde det sedan till Sigge och Ella Carlsson. Sigge var snickare hos<br />
Evert.<br />
maj 1992
NR 3<br />
BACKSTUGA UNDER LASSAGÅRDEN MALMENEDS ROTE<br />
SOFFIS I HOLA (Markhögen)<br />
Här bodde under senare delen av 1800-talet<br />
Sven Andersson f. 1-7 1809 Larv d. 9-5 1885<br />
hust. Maja <strong>Kajsa</strong> Olofsdtr. f. 7-7 1810 Vinköl d. 20-2 1880<br />
Barn August f. 1847, Lotta f. 1851, Kristina f. 1844.<br />
Sonen August gift 1-11 1878 med:<br />
Inga <strong>Kajsa</strong> Andersdtr. Rang f.16-11 1850 Lundby<br />
hennes son August Fredrik f. 24-10 1874 Längjum<br />
gemensam dotter Ida f. 3-10 1879 Larv<br />
De flyttade 1879 till St. Onsjö<br />
Inflyttade 1868 från Östergården Edum som inhyses<br />
Gustaf Magnusson f. .26-12 1835 d. 29-12 1903<br />
hust.Maja Greta Andersdtr. f. 13- 5 1840 d. 16-2 1926<br />
barn.Anna Charlotta f. 9- 4 1865 Larv flytt. t. Jung 1882<br />
Johanna Maria f. 10- 8 1868 Larv d. 30-9 1870<br />
Johan Alfred f. 6- 5 1872 Larv d. 30-8 1873<br />
Maria Sofia f. 16- 5 1875 Larv d. 26-10 1933<br />
Johan f. 25- 4 1878 Larv d. 26-4 1878<br />
Karl Wilhelm f. 16- 5 1879 Larv d. 6-3 1893<br />
Märta Emilia f. 10- 11 1883 Larv flytt. Ullstorp 1908<br />
Stugan revs i början av 1930-talet och den sista som bodde här var Soffi<br />
Gustavsson, Magnusson, Widing, som hon själv kallade sig. Soffi var<br />
mycket småväxt, vilket sades bero på att hon hade haft engelska sjukan som<br />
barn. Hon hörde dessutom mycket dåligt, men var ändå en personlighet, som<br />
många minns än idag. Hennnes far kallades "Skata" och hennes mor hette<br />
Maja. Maja var syster till skräddaren som hade huset bredvid. Huset Soffi<br />
bodde i revs av en farbror från Södra Lundby efter hennes död.<br />
Gustaf Magnusson var son till soldaten Magnus Widing och hans hustru<br />
Maja Larsdotter. från Edum Östergården.<br />
maj 1992
NR 4<br />
BACKSTUGA UNDER LASSAGÅRDEN MALMENEDS ROTE<br />
SKRÄDDARE JOHANNES I HOLA (Nuvarande Svahns)<br />
Inflyttade före 1868<br />
Anders Pettersson f. 10-4 1812 d. 22-2 1881<br />
hust.Johanna Nilsdtr.-Thorsbäck f.1-10 1817 d. 18-1 1892<br />
barn.Johannes f. 20-8 1847<br />
Lotta f. 28-12 1850 Larv flytt. Floby 1875<br />
Pehr f. 2-6 1844 flytt. N Vånga 1869<br />
Sonen Johannes gift 1873 med<br />
hust.Charlotta Hammarstrand f. 9-5 1854 inflytt. från N.Vånga 1873<br />
barn Hanna Emilia f. 24-12 1874 Larv flytt. Starrkärr (P) 1901<br />
efternamn: Hammarstrand<br />
Karl Ludvig f. 11-9 1877 Larv flytt. Naum 1902<br />
efternamn: Stenqvist<br />
Ellen Elise f. 11-2 1880 Larv flytt. Edåsa (R) 1904<br />
Per Axel f. 28-2 1882 Larv flytt. USA 1902<br />
Anders Ivar f. 20-5 1884 Larv flytt. USA 1902<br />
Agnes Charlotta f. 2-12 1888 Larv flytt. Bäckagården 1912<br />
Johan Albert f. 3-5 1894 Larv flytt. Naum 1915<br />
fosterbarn<br />
Ernst Edvard Ensilo Högfors f. 24-6 1906 inflytt. från Stockholm 1911<br />
Johannes dog 5-1 1930, Charlotta bor kvar 1940,<br />
Ernst flyttade till Längjum.<br />
Många minns skräddare Johannes Andersson, som bodde i detta hus. Hit<br />
hörde en del jord och här fanns också en ladugård med någon ko, gris och<br />
höns. Skräddaren, som kallades "Svarten" eftersom han kom från Svartekärr,<br />
var en lugn och fin man med långt vitt skägg. Han satt oftast i sin<br />
"skräddarestova" där han sydde herrkläder åt folket i trakten. Han hade<br />
också lärt upp Skräddare Pettersson ( se nr 11) De var sedan på sätt och vis<br />
kompanjoner där den ene specialiserade sig på byxorna och den andre på<br />
rocken.<br />
Barnbarnen Gidstedt minns kanske inte så mycket av sin morfar som dog<br />
den 5 januari 1930 utan mera av sin mormor, som var 93 år när hon gick<br />
bort 1947. Vad hon levde av kan nu synas som en gåta för oss bortskämda,<br />
sena tiders barn.<br />
Johannes och Lotta fick också ta hand om en fosterpojk, Ernst Högfors, som<br />
kom från Stockholm i 5-6 års åldern. Ernst blev ett gott stöd åt sin fostermor<br />
sedan hon blivit änka. Ernst Högfors blev sedan en uppskattad<br />
kyrkvaktmästare i Larvs kyrka i mer än 30 år. Efter Lottas död köpte S A<br />
Svensson och Johan-Erik Johansson stället och huset hyrades ut. Någon som<br />
bodde här under denna tid var Karin och Rune Dahlöv. 1951 inköptes mark<br />
och hus av Rut och Harry Svahn.<br />
maj 1992
NR 5<br />
<strong>TORP</strong> UNDER LASSAGÅRDEN MALMENEDS ROTE<br />
HABO<br />
Enligt kartor låg på denna plats två stycken torp. I husförhörslängder är det<br />
ena betecknat som backstuga. Enligt de som har minnen kvar från denna<br />
plats har tydligen båda benämnts Habo.<br />
De sista som bodde här var<br />
Johannes Svensson f. 1-8 1827 Larv d. 19-3 1907<br />
hust.Inga <strong>Kajsa</strong> Johansdtr. f. 5-2 1827 Larv d. 17-11 1906<br />
dott.Amanda Charlotta f. 2-7 1866 Larv t. S.Lundby 1885<br />
föräldrarna vigda 28-4 1864.<br />
Nedanstående berättar Ella Nyström<br />
I Habo bodde Inga <strong>Kajsa</strong> Johansdotter f. 5-2 1827 och Johannes Svensson f.<br />
1-8 1827. I kyrkboken står det att Johannes var döv. Han flyttade från<br />
Tråvad till Larv 1868. Detta par var föräldrar till min farmor som hette<br />
Amanda Charlotta Johansdtr. f. 2-7 1866.<br />
Min pappa brukade berätta om sina färder till fots från S.Lundby över<br />
Långhagen i Larv till Habo, där han stannade hos sina morföräldrar några<br />
dagar. Det var nog det året han gick och läste, 190<strong>1.</strong> Han tyckte det var<br />
högtidsstunder hos mormor och morfar.<br />
En annan som minns är Alice, dotter till Herman i Lassagården. Hon<br />
kommer ihåg stugan med den gråa ladugården och fruktträd, av vilka en del<br />
finns kvar än idag bl.a. humle. I en stenhägnad hade Johannes en gris. Efter<br />
några år av Alice levnad var Habo stuga borta. Dottern Amanda flyttade till<br />
S.Lundby 1885.<br />
När jag var hitkommen till Larv 1963 gjorde jag med min far ett besök i<br />
Habo. Vi gick över Hermanssons gård och kom till boplatsen, där hällen till<br />
kökstrappan var synlig. Nu är området beväxt med granskog.<br />
Några anteckningar av Karl-Erik Hermansson<br />
Torpet Habo var beläget sydöst om husen till Malmened 2:3 (Hermans i<br />
Lassagården) och inom marken som hänföres till skogsmarksområdet.<br />
Torpet är helt kringgärdat med en rejäl stenmur. En liten ladugård fanns<br />
uppsatt alldeles i norra hörnet till torpet men denna förföll ganska snart efter<br />
att de boende var borta och rasade helt samman. Johannes hade ko och gris<br />
som husdjur. Det arrenderades också lite jord från Malmened 2:4 (Anders<br />
Nilssons numera). Skörden från denna åker togs hem medelst dragkärra, en<br />
stig för detta skall ha funnits i, från Habo sett, i nordlig riktning ut till den så<br />
kallade "Malmene tå" och den väg som gick under benämningen<br />
"Torvmossavägen" eller "Käppebackavägen".<br />
Fortsättning nästa sida.<br />
maj 1992
fortsättning från föregående sida<br />
Vad som hände med stugan vet jag ej, några rester från stugan i form av<br />
virke eller dylikt har mej veterligt ej funnits kvar där, men däremot ser vi ju<br />
än idag högen med den raserade spismurningen. Jag vågar mej på att gissa,<br />
att den flyttades från platsen. Denna metod var ju inte ovanlig förr i tiden,<br />
inte minst för att det var ont om virke och i såfall har den plockats upp på ett<br />
annat ställe.<br />
Torpet låg alltså på ofri grund, således ej avstyckat från stamfastigheten. En<br />
ganska stor trädgård hörde till med många fruktträd dock av surapeltypen,<br />
men ett sörbärsträd fanns på platsen. Än idag finns ett äppelträd kvar från<br />
den tiden. I övrigt togs träden ned i början av 1940-talet.<br />
Inom det aktuella området fanns mycket med sten, dels den kraftiga<br />
stenmuren samt högar med stenbumlingar som man ser lite varstans i Habo.<br />
Vidare systemet att lägga sten på sten för att vinna mark. Det kan man<br />
verkligen se exempel på i de små tegarna.<br />
För de som är intresserade av förhållande som gällde förr kan det omnämnas<br />
att det fanns en "Tå" till Malmeneds by. Eller kanske tillhörde den ett större<br />
område?<br />
Någon har sagt att områden som kallades Tå eller Tån var den plats dit folk<br />
hänvisades till att bygga och bo i sina enkla boendehus. Malmeneds Tå<br />
fanns där i dag skogen börjar och åkern slutar på båda sidor om skogsvägen<br />
(Käppebackavägen). På nämnda plats fanns förr en grind som kallades<br />
"tålet".<br />
NR 6<br />
BACKSTUGA UNDER LASSAGÅRDEN MALMENEDS ROTE<br />
HABO<br />
Här bodde fram till 1885<br />
Anders Svensson f. 3-7 1839 Larv<br />
hust. Inga <strong>Kajsa</strong> Svensdtr. f. 29-10 1835 Kjällunga<br />
barn Klas Henrik f. 13-1 1865 Larv t.Frälseg.Slättås 1882<br />
Frans Erland f. 4-12 1869 Larv t.S.Lundby 1885<br />
Anders och Inga <strong>Kajsa</strong> flyttade till Käppabacken 1885<br />
senare bodde här från ca 1900 (se även nr 40).<br />
Johanna Johansdtr. f. 24-10 1834 Larv d. 8-12 1912<br />
dott. Tilda Sofia Svensdtr. f. 26- 9 1863 Larv d. 28-5 1912<br />
maj 1992
NR 7<br />
BACKSTUGA PÅ MALMENEDS DREV MALMENEDS ROTE<br />
BARTAS<br />
Inflyttade 1879<br />
Johanna Johansdtr. f. 31-12 1826 d. 4-6 1898<br />
dott. Inga <strong>Kajsa</strong> Johansdtr. f. 11-1 1852 Larv<br />
Hon flyttade 1919 till ålderdomshemmet.<br />
Inflyttade 1898 från Jonagården Borga<br />
Johannes Jonsson f. 8-5 1819 d. 6-3 1903<br />
dott. Augusta Johansdtr. f. 31-12 1859 Kvar 1920<br />
Augustas barn:<br />
Ester Axelina Svensson f. 20-12 1884 Larv<br />
flytt. t. Masthugget 1905<br />
Ebba Teresia Charlotta Linder f. 23-4 1891 Larv<br />
flytt. t. Skara 1907<br />
Anna Elisabeth Linder f. 16-11 1893 Larv<br />
flytt. t. Sävared 1911<br />
Axel Napoleon Karlsson f. 16-6 1904 Larv<br />
t.L-Vedum 1930<br />
Detta hus låg i Malmened rotes drev och ägdes antagligen av socknen. Här<br />
bodde ett fattighjon, Johannes Jonsson, som kom från Jonagården Borga.<br />
Hans dotter Barta, som egentligen hette Augusta Johansdtr. hade 4 barn.<br />
Barta hade ett mycket stridigt humör sägs det. Ett minne av Barta är att hon<br />
gick bort och fram på vägen ihärdigt stickande på en strumpa. Detta sett med<br />
barnaögon såg mycket märkligt ut. Huset, som låg mitt emot festplatsen<br />
Hedalund, är borta sedan många år liksom festplatsen. Där kan man nu<br />
istället se de märkliga fornåkrar som riksantikvarieämbetet har märkt ut.<br />
Senare bodde Anders och Augusta Jakobsson här någon tid efter Barta.<br />
maj 1992
NR 8<br />
BACKSTUGA UNDER BÄCKAGÅRDEN MALMENEDS ROTE<br />
ENEBACKEN<br />
Hit inflyttade 1876 från Längjum soldaten<br />
Johannes Persson Ehn f. 17-4 1831 Larv död. 15-2 1879<br />
hust. Inga Stina Isaksdtr. f. 12-3 1830 Edsvära<br />
barn Emma Kristina f. 14-1 1856 Larv<br />
Augusta f. 29-8 1860 Larv t. Solna 1886<br />
Johanna Sofia f. 29-9 1863 Larv t. Skarstad 1879<br />
Ida Charlotta f. 14-5 1866 Larv t. Längjum 1882<br />
Emma Kristinas dotter<br />
Maria f. 28-2 1882 Vedum<br />
Familjen var fram till 1875 skriven på Staragården Malmened. Han var<br />
soldat för Staragården. De flyttade till Stockholm 1897-98.<br />
NR 9<br />
LÄGENHET UNDER BÄCKAGÅRDEN MALMENEDS ROTE<br />
HÖJERA (KNIPES)<br />
Här inflyttade från Tråvad 1875<br />
Andreas Andersson f. 11-9 1802 Lundby d. 19-4 1884<br />
hust. <strong>Kajsa</strong> Olofsdtr. f. 23-6 1820 Larv d. 26-11 1895<br />
hust.dott. Emma Kristina Johansdtr. f. 14-12 1859 Larv<br />
dott. flyttade till USA 1884.<br />
Senare inflyttade från Längjum<br />
Johan Andersson f. 1848 Längjum<br />
hust. Inga <strong>Kajsa</strong> Johansdtr. f. 1852 Längjum<br />
barn. Ida Elisabeth f. 1882 Längjum<br />
Hilda Maria f. 1884 Längjum<br />
Sven Johan f. 1886 Längjum<br />
Erik f. 1894 Längjum<br />
De flyttade till USA 1904.<br />
1905 inflyttade<br />
Johan Emil Fri f. 19-11 1877 Längjum<br />
hust. Hanna Natalia f. 28-4 1880 S.Kedum<br />
De flyttade 1908 till torpet Höjentorp, vilket var soldattorp för Östbäck<br />
Längjum.<br />
maj 1992
NR 10<br />
<strong>TORP</strong> UNDER BÄCKAGÅRDEN MALMENEDS ROTE<br />
HURSSA-KAJSA<br />
Här inflyttade 1910 från St. Onsjö<br />
August Svensson f. 19-6 1847 Larv d.1919<br />
vigd 1-11 1878 med<br />
Inga <strong>Kajsa</strong> Rang f. 16-11 1850 S.Lundby d.1933<br />
fosterdott. Greta Viktoria f.30-7 1901 Gbg. flytt. t. Herrljunga 1916<br />
Här bodde Hursa-<strong>Kajsa</strong>. Huset är helt borta. Stugan revs och flyttades till<br />
Slättås. Hursa-<strong>Kajsa</strong> hade en dotter, Märta. Familjen bodde 1878-79 på<br />
Markhögen Lassagården (se nr 3), där August är född. Från 1879 till<br />
omkring 1910 var de torpare under St.Onsjö (se nr 36).<br />
NR 11<br />
BACKSTUGA UNDER BÄCKAGÅRDEN MALMENEDS ROTE<br />
SPETSA PETTERSSON<br />
Inflyttade 1902 från Frälseg Slättås<br />
Anders Gustaf Pettersson f. 31-3 1851 d. 9-5 1938<br />
Inflyttade 1901 från Vite Mosse som tjänarinna<br />
Anna <strong>Kajsa</strong> Johansdtr. f.1852 Larv d. 1931<br />
Skräddare Pettersson eller "Spetsa-Pettersson" bodde här. Det berättas att<br />
han hjälpte till att bygga Larvs kyrka. Den byggdes ju på 1860-talet så<br />
han kom ut i arbete tidigt eftersom han var född 185<strong>1.</strong><br />
Han hade en tjänarinna som hette Anna-<strong>Kajsa</strong> Johansdotter. Det sägs att<br />
hon var mycket skälmaktig och skämtade med alla. Det blev kanske en<br />
gång för mycket för hon skämtade en gång med länsman vid Onsjö<br />
marken och det var inte lämpligt för han satte in henne i arresten, men<br />
därifrån lyckades hon dock sjappa.<br />
Huset bestod av endast ett rum och kök. De bodde i köket och han<br />
använde rummet som skrädderiverkstad.<br />
Här följer en dikt som Pettersson ofta brukade deklamera då han blev lite<br />
på lyran.<br />
När Adam ensam i<br />
Eden gick<br />
Då var han ledsen<br />
det var naturligt<br />
Tills han i sällskap<br />
ett revben fick<br />
Förlåt jag talar figurligt.<br />
maj 1992
NR 12<br />
BACKSTUGA UNDER BÄCKAGÅRDEN MALMENEDS ROTE<br />
HOLMGRENS<br />
12-1 1893 inflyttade från L.Vedum sadelmakaren<br />
Gustaf Oskar Dahlbom f. 19-12 1849 Edsvära d.24-4 1910<br />
hust. Emma Kristina Svensson f.25-9 1855 Skallmeja t. Kåryd 1930<br />
barn. Josefina Vilhelmina f. 1-12 1879 N.Vånga t. Göteborg 1904<br />
Martina Viktoria f. 11-11 1882 Stenstorp t. Göteborg 1904<br />
Ester Teodora Ottilia f. 25-1 1885 Stenstorp t.Göteborg 1902<br />
Elna Emilia f. 25-8 1889 Algutstorp d. 1893<br />
Anton Octavus Ejnar f. 17-11 1893 Larv t. Hudene 1914<br />
Inflyttade 1921 från Fagerholmen Kåryd<br />
Aron Anton Severin Holmgren f. 1874 Vårhult Jönköpings län<br />
hust. Fredrika Alexandra f.Lindgren f. 1879 S. Kedum<br />
barn Sigurd Fritjof f. 1897 Utvängstorp<br />
Ebba Severina f. 1904 Tivlered P-län<br />
Arnold Severin f. 1908 Valstad<br />
Holger Herdenius f. 1908 Valstad<br />
Jarl Valdemar f. 1909 Daretorp<br />
Valborg Sofia f. 1911 Daretorp<br />
Alvar Fredrik Angantyr f. 1913 S. Fågelås<br />
Nora Fredrika f. 1915 N. Vånga<br />
Syster Karin f. 1917 Ö. Bitterna<br />
Bror Alfred f. 1919 Larv<br />
Gunvor Ragnhild f. 1921 Larv<br />
Severin Holmgren som kom från Fagerholmen eller Goro på gränsen mellan<br />
Larv och Bitterna bodde i detta hus tills han med hustrun Fredrika flyttade<br />
till Fåglavik. Han livnärde sig på att var kopparslagare och förtennare, men<br />
han ympade också fruktträd. Han var också en hängiven jägare och han<br />
jagade kanske inte alltid på rätt tid eller på rätt område. Tillskottet till<br />
kosthållet var nog säkert välkommet då familjen var stor. Det sades att han<br />
också ofta var beväpnad med både käpp och revolver.<br />
Hustrun gick som det sades med knall. Det är nog inte många stugor i Larv<br />
där inte fru Holmgren varit inne med sin stora väska med allehanda<br />
småsaker, trikåvaror och även tyger. Huset som bönderna hade skänkt virket<br />
till när det byggdes sålde Holmgren till Albin och Hulda Svan. Albin Svan<br />
hade varit ladugårdskarl i Prästgården. När Albin gick bort övertogs huset av<br />
sonen Anders Svan och hans hustru Vivi, som nu äger huset.<br />
maj 1992
NR 13<br />
<strong>TORP</strong> UNDER BÄCKAGÅRDEN MALMENEDS ROTE<br />
FREDA<strong>TORP</strong>ET<br />
Den sist boende här var soldaten<br />
Johan Fredrik Fred f. 21-3 1846 Ljushult (P-län)<br />
hust. Anna <strong>Kajsa</strong> Persdtr. f. 11-9 1828 Längjum<br />
barn. Hanna Lovinia f. 20-9 1868 Trävattna t.Prästgården 1897<br />
Johan Axel f. 24-11 1873 Larv t. USA 1892<br />
Johan Fredrik och Anna <strong>Kajsa</strong> flyttade 1906 till sin dotter Hanna. Hon var<br />
gift med Karl Viding och de bodde i en stuga under Prästgården.<br />
Här har troligen funnits två boplatser.<br />
NR 14<br />
BACKSTUGA UNDER BÄCKAGÅRDEN MALMENEDS ROTE<br />
KRONS<br />
Här bodde en man som kallades för Kron<br />
Huset försvann troligen på 20-talet.<br />
maj 1992
NR 15<br />
BACKSTUGA UNDER BÄCKAGÅRDEN MALMENEDS ROTE<br />
Okänt vilka som bodde här eller när stugan revs<br />
NR 16<br />
BACKSTUGA UNDER BÄCKAGÅRDEN MALMENEDS ROTE<br />
Okänt vilka som bodde här eller när stugan revs.<br />
Torpare och Backstugesittare som bodde under Bäckagården Malmened<br />
omkring år 1900, som vi ej kan placera, men bodde troligen på ovanstående<br />
platser.<br />
Lägenhetsägare<br />
Johan Peter Andersson f.17-3 1836 Synnerby<br />
hust. Anna Maria Johansdtr. f.9-2 1846 Larv<br />
barn. Anna Wilhelmina f. 25-6 1870 Larv t. USA 1887<br />
Kristina Elisabeth f. 5-4 1872 Larv t. USA 1887<br />
Gustaf Anton f. 4-8 1875 Trävattna d. 11-7 1882<br />
Karl Alexander f. 3-11 1877 Trävattna t. USA 1893<br />
Jenny Fredrika f. 18-1 1880 Larv d. 20-7 1884<br />
Gustaf Albin f. 5-3 1883 Larv<br />
Jenny Natalia f. 28-1 1886 Larv<br />
Hilma Ottonia f. 27-3 1889 Larv<br />
De flyttade till USA 1907.<br />
Orgeltrampare<br />
Gustaf Lundgren f. 8-10 1822 Larv d. 1901<br />
hust. Britta Stina Andersdtr. f. 23-4 1848 Vesene<br />
barn. Linus Albert f. 26-11 1880 Larv<br />
Alexander f. 6-12 1881 Larv<br />
Karl Oskar f. 20-1 1885 Larv<br />
Hustrun flyttade till Kåryd.<br />
maj 1992
NR 17<br />
GÅRD FRÄLSEGÅRDEN MALMENEDS ROTE<br />
EMMES<br />
Här bodde från omkring 1905<br />
Jonas Jakobsson f. 1840 Larv d. 12-4 1921<br />
hust. Emma Lovisa Johansdtr. f. 1859 Larv d. 18-5 1935<br />
svägerska Matilda Sofia Johansson f. 1864 Larv t. Frälsegården 1940<br />
En syster till Emma, Klara, bodde här några år i slutet på 20-talet.<br />
Här var det inte ett torp i vanlig mening. Gården Frälsegården delades<br />
mellan bröderna Johannes och Anders Svensson någon gång på 1800-talet.<br />
På huvudgården stannade Johannes, nuvarande ägaren Håkan Johanssons<br />
farfarsfar, medan brodern Anders flyttade hus från gården hit ner till den<br />
lilla bäcken och bosatte sig här.<br />
En dotter till Johannes, Emma, övertog senare gården efter det hon gift sig<br />
med Jonas Jakobsson. Jonas gick bort 1921, men Emma levde till 1935.<br />
Emmas systrar Sofia och Klara bodde också här, Klara endast sporadiskt,<br />
men Soffi levde och verkade här till 1947. Jorden hade då sedan länge<br />
återgått till huvudgården. Husen var en kort tid uthyrda, men stod mestadels<br />
tomma tills de revs och flyttades, troligen till Herrljunga, för att bli<br />
sommarstuga.<br />
Många är de som minns "Emmes". Den lilla bäcken, som gick intill husen<br />
hade så klart och fint vatten, att där vid den lilla bryggan sköljdes och<br />
klappades all tvätt. Även de kringboende kom gärna hit för att skölja tvätten<br />
efter de "lakesjå" som hölls höst och vår. Nu syns knappast några spår efter<br />
den verksamhet som var här i gången tid.<br />
Blixt från klar himmel.<br />
Ett minne från 20-talet berättat av Astrid Pettersson (f.Larsson, Backgården .<br />
Vi satt i sovrummet efter middagen, mamma, min syster Edit och jag. Det<br />
var en klar och molnfri dag, men när vi satt och vilade efter middagen kom<br />
plötsligt ett stort eldklot inrullande på golvet där det exploderade med en<br />
förfärlig knall. Vi blev naturligtvis mycket rädda och min syster, som satt i<br />
närheten av telefonen, blev bedövad och var borta en lång stund. Vi<br />
upptäckte också två runda hål bredvid telefonen och ett bredvid kakelugnen,<br />
där blixten gått in. Ingen åska hördes mera den dagen. Fram på<br />
eftermiddagen gick min syster och jag ner till "Emmes" då vi hört att blixten<br />
varit framme där också. Den hade slagit ner i lampan i ladugården och rätt<br />
ner på golvet där den kastat upp golvbräderna in bland korna i båset.<br />
Dessutom hade den antänt uppe på vinden i boningshuset. Emma hade dock<br />
släckt med hjälp av några filtar.<br />
Ett outplånligt minne.<br />
maj 1992
NR 18<br />
<strong>TORP</strong> UNDER FRÄLSEGÅRDEN MALMENEDS ROTE<br />
JANS<strong>TORP</strong><br />
Bodde här från 1861 torparen<br />
Anders Samuelsson f. 16-2 1817 Larv d. 1888<br />
hust. Maria Gustafsdtr. f. 3-8 1815 Larv d. 1891<br />
barn. Sven f. 7-6 1842 Larv t. Frälseg. 1865<br />
Lotta f. 27-11 1846 Larv t. USA 1883<br />
Gustaf f. 10-9 1851 Larv t. Kagg Larv 1872<br />
Clara f. 25-9 1857 Larv d. 28-2 1880<br />
Johan Alfred f. 3-4 1860 Larv t. USA 1875<br />
1888 inflyttade från Kaggården Slättås<br />
Sven Andersson f. 26-5 1822 Larv d. 1893<br />
hust. <strong>Kajsa</strong> Andersdtr. f. 9-4 1834 Larv<br />
Hustrun flyttade 1913 till ålderdomshemmet.<br />
NR 19<br />
BACKSTUGA UNDER STARAGÅRDEN MALMENEDS ROTE<br />
SPETSES<br />
Här bodde i mitten av 1800-talet<br />
Peter Johansson f. ?? död 10-10 1860<br />
hust. Johanna Johansdtr. f. 3-10 1824 Larv<br />
barn. Anders Gustaf f. 31-3 1851 Larv ( se nr 11 )<br />
Johan Henrik f. 17-7 1855 Larv<br />
Alfred f. 17-1 1861 Larv<br />
De flyttade 1866 till Frälsegården Slättås. Johanna omgift 1866 med Sven<br />
Svensson Spets f. 29-6 1823 Larv. Barn Ida Maria f. 19-12 1866 Larv<br />
NR 20<br />
BACKSTUGA UNDER STARAGÅRDEN MALMENEDS ROTE<br />
MÖRJELS (SVENS<strong>TORP</strong>)<br />
Här boddde under senare delen av 1800-talet<br />
Andreas Jonsson f. 26-9 1805 Larv d. 7-11 1878<br />
hust. Stina Nilsdtr. f. 4-9 1806 Mellby d. 3-3 1893<br />
barn Gustav f. 20-7 1843 Larv d. 2-1 1902<br />
Inga <strong>Kajsa</strong> f. 28-11 1846 Larv till Frälseg.Slättås 1869<br />
Anders Petter f. 5-10 1852 Larv till Larvs Hed 1874<br />
Anders Petter blev soldat med namnet Lindqvist. Gustav bodde kvar till sin<br />
död 1902. Detta ställe benämndes Mörjels och troligen var det Gustav som<br />
kallades så, men utöver detta vet vi inget om stället.<br />
maj 1992
NR 21<br />
SLÄTTEN 1/4 mtl MALMENEDS ROTE<br />
Fjärdedelshemmanet Slätten var ursprungligen ett frälsetorp, och som sådant<br />
återfinns det tidigast i 1566 års jordebok. Torpet synes ha satts i mantal vid<br />
1600-talets mitt. På 1600-talet lydde Slätten under Sjötorp, vars ägare Hans<br />
Kafle 1669 upplät det lilla hemmanet på livstid åt sin gamle betjänt.<br />
Ägarsambandet med Sjötorp fortsatte in på 1700-talet, men vid århundradets<br />
mitt anges Slätten som lydande under St. Heden, varifrån det mot slutet av<br />
1700-talet såldes till ofrälse. Från mitten av 1730-talet vat Casper Adolf von<br />
Schmalensee ägare av St. Heden m.fl. gårdar däribland 1/4 mtl Slätten. Han<br />
och hans fru Margareta Fägersköld sålde 1768 gårdarna till ryttmästare<br />
Fredrik Georg Wrangel för 7000 dal.smt. 3/10 1772 förpantade Wrangel<br />
Slätten till länsman J. Hernholm för 1000 dal.smt., men denneöverflyttade<br />
den 24/5 1778 kontraktet på trumpetaren Carl Dahlberg och hans hustru<br />
Johanna Christina Björkdahl, vilka 3/4 1779 överlämnade stället till Olle<br />
Jonsson. Den 15/2 1780 förpantade Wrangel ånyo stället, denna gång till<br />
Olof Göransson för 1100 dal. smt. eller 183 1/3 rdr. Specie. Den 16/9 1793<br />
frånsålde han 1/4 mtl Slätten till Olof Göransson för 250 Rdr. Specie.<br />
Olof Göransson vigdes 28-12 1779 med Catharina Larsdtr. f. 30-5 1762.<br />
Hon kom från L.Knapetorp. De fick 5 barn, Lars, Kerstin, Maria, Johanna<br />
och Johannes. Efter Olof Göranssons död 2-1 1802 tog sonen Lars Olofsson<br />
f. 2-10 1784 över gården. Han var gift 2 gånger, först med Britta f. 20-9<br />
1790 Björke d. 22-5 1823, andra gången med Maja Svensdotter f. 22-5 1802<br />
Larv d. 3-3 1884. Britta fick 5 barn och Maja 9 barn. Lars Olofsson hade<br />
alltså 14 barn vilka alla levde vid hans död 25-3 186<strong>1.</strong> Dessa 14 barn fick i<br />
sin tur 70 barnbarn till Lars.<br />
Sonen Sven Larsson f. 4-1 1819 brukar halva gården på 1880-talet. Den<br />
andra hälften ägs av Svens son Johannes Svensson f. 7-10 184<strong>1.</strong> Johannes<br />
gift den 3-1 1865 med Magdalena Andersdtr. f. 18-9 1838 i Längjum. Barn:<br />
Ida Matilda f.16-11 1865, Johan Emil f. 30-6 1874, Beda Sofia f. 15-5 1881,<br />
Klas Erland f. 5-11 1866.<br />
Sven Larsson dog 11-10 1909 och sonen Johannes dog 25-2 1904<br />
År 1910 har det kommit en ny hälftenbrukare. Oskar Linus Alexander<br />
Andersson f. 1884 och hans hustru Anna Maria Sjögren f. 1882.<br />
År 1920 bor det en Johan Alfred Karlsson f. 1857 och hans hustru Hilma<br />
Elisabet Bergelin f. 1864 och deras dott. Josefin f. 1901 på stället<br />
tillsammans med Emil och systern Ida Matilda.<br />
På 1920 och 30-talet bodde här ett flertal olika arrendatorer.<br />
Från Olof Göranssons bouppteckning 1802 kan man se att det fanns på<br />
gården 2 hästar, 2 oxar, 1 stut, 5 kor, 4 kvigor, 7 får, 1 sugga och 1 gris.<br />
maj 1992
NR 22<br />
KVARNÅSEN 1/8 MTL MALMENEDS ROTE<br />
Nuvarande Kvarnåsen var 2 st hemman fram till 1920 då Lilla Kvarnåsen (se nr<br />
23) inköptes av dåvarande ägaren till Kvarnåsen, Alfred Andersson.<br />
Kvarnåsen kan i jordeböckerna följas tillbaka till 1556, då det uppträder som<br />
kronotorp. Under 1600-talets andra hälft övergick Kvarnåsen till att bli ett<br />
fjärdedels kronohemman. 1685 var hemmanet öde, varefter det 1693<br />
förmedlades till 1/8 mtl. kort tid därefter upptas Kvarnåsen som skattehemman,<br />
och som sådant anges det i jordeböckerna från 1700-talets mitt såsom anslaget<br />
till lön åt befallningsmannen. Före 1870 gick södra gränsen ej ned till den bäck<br />
som idag genomflyter hemmanet. Området söderut mellan Kvarnåsen och<br />
bäcken och en mindre del söder om bäcken samt en ca 120 m bred remsa österut<br />
mot Frälsegården hörde före 1870 till kronoparken Edsmären. Genom<br />
ägodelning nämnda år fördes denna del till Kvarnåsen.<br />
År 1848 flyttade följande in från Kaggården Slättås:<br />
Sven Svensson f. 11/10 1818 Bitterna<br />
Hust. Johanna Eriksdtr f. 2/ 1 1821 S.Lundby d. 20/10 1867<br />
Barn Anna Stina f. 13/12 1844 Larv<br />
Lotta f. 22/ 8 1848 Larv till USA 1869<br />
Senare föddes dessa barn:<br />
Magdalena f. 18/ 3 1851<br />
Johan August f. 29/ 9 1855 d. 28/ 1 1857<br />
Emma f. 30/ 5 1857 d. 18/11 1857<br />
Emma Lovisa f. 18/10 1861<br />
Frans Erland f. 12/19 1865<br />
Kvarvarande i familjen flyttade 12/1 1878 till Haråsen.<br />
Samma år flyttade in från Lassagården:<br />
Svante Persson f. 7/ 9 1836 Larv d. 1919<br />
Piga Lotta Persdotter f. 8/ 6 1845 Larv (syster till Svante)<br />
Hon flyttade till Källunga 3/1 1886. Lotta gifte sig där med<br />
Alfred Andersson f. 8/10 1860 Källunga<br />
De båda flyttade till Kvarnåsen 12/11 1909<br />
Lotta avled 16/2 1922 och Alfred / 2 1939.<br />
År 1922 flyttade<br />
Natalia Andersson f. 1/ 9 1893 d. 18/8 1972<br />
med son Nils Andersson f. 18/10 1922 d. 10/4 1954<br />
dit som hushållerska och fick sedermera som trotjänarinna 1938 överta gården.<br />
Efter hennes död övergick gården i systersonen Helge Svantessons ägo och den<br />
äges numera av dennes barn, Oscar och Carin.<br />
Svante Persson hade, innan han flyttade till Kvarnåsen, varit handelsbiträde i<br />
Sika och även bedrivit egen handelsrörelse i "Hôla". Denna rörelse tog han med<br />
sig till Kvarnåsen och bedrev den där ännu en tid. Namnet Kvarnåsen gör att<br />
man kan anta att där någon gång i tiden funnits en kvarn, men i och med att<br />
ägorna tidigare inte gick ned till bäcken har kvarnen isåfall inte legat på själva<br />
gården utan i närheten. Enligt Karl-Erik Hermansson har det berättats att Anders<br />
Persson i Lassagården tillsammans med en kompanjon ämnade utnyttja<br />
vattenkraften. Början till något dylikt kan ses i de båda stenar som blivit<br />
placerade strax nedanför bron, där det var tänkt att drivhjulet skulle placeras.<br />
Men därmed slutade det lovvärda försöket.
NR 23<br />
KVARNÅSEN LILLA MALMENEDS ROTE<br />
Lilla Kvarnåsen blev hemman den 17 december 1812 genom att Kongl. Majt.<br />
denna dag i nåder beviljat avskedade kusken Anders Andersso-Hök en Intäkt<br />
på Kronoparken Edsmären.<br />
Den 22 oktober 1814 tog Förste Landtmätaren Johan A Rådberg Intäkten i<br />
"ögnasikte" att i enlighet med skrivelse från Konungens Befallningshavande<br />
antingen skattskriva intäkten eller bevilja den frihetsår. Rådberg värderar både<br />
det arbete Hök nedlagt på Intäkten och det som skall göras och finner att Hök<br />
bör beviljas 20 frihetsår räknat från 1813 års början varefter skattskrivningen<br />
skall verkställas. Anders Andersson-Hök var således den förste som bodde på<br />
Lilla Kvarnåsen tillsammans med hustru och troligen en svåger och dennes son.<br />
Boende på Lilla Kvarnåsen:<br />
Anders Andersson-Hök f. 8/ 6 1746 Ryda d. 15/ 9 1819<br />
Hust. Stina Mattiasdotter f. 28/ 5 1758 Larv d. 1828<br />
Sold. Jonas Modig f. 17/ 4 1750 Längjum d. 20/ 7 1818<br />
Son Mathias Lundberg f. 14/11 1802 Larv d. 3/ 2 1879<br />
Mathias gifte sig 1823 med änkan efter Nils Andersson på Snickaregården.<br />
Änkan hade två döttrar som flyttade med till Lilla Kvarnåsen.<br />
Hust. Ingeborg Andersdotter f. 18/ 3 1778 Larv d. 21/ 4 1865<br />
Barn Kjerstin Nilsdotter f. 1/11 1809 Larv d. 12/ 5 1876<br />
Maria Nilsdotter f. 19/ 2 1815 Larv d. 10/ 9 1847<br />
År 1876 inflyttade soldaten<br />
Anders Gustaf Larsson-Boo f. 17/ 8 1852 Larv<br />
Hust. Johanna Jonsdotter f. 20/ 5 1844 Saleby<br />
Barn Dödfödd gosse 19/7 1877<br />
Karl Johan Disiderius f. 23/ 5 1879 d. 4/ 6 1879<br />
Joel Isidorus f. 13/12 1880<br />
Ida Carolina f. 29/10 1883<br />
Familjen utflyttade den 1/6 1885 till Nord-Amerika<br />
År 1886 den 7/7 inflyttade från Borås soldaten<br />
Karl Johan Lund f. 18/ 2 1832 Källunga d. 14/ 2 1889<br />
Hust. Charlotta Larsdotter f. 26/ 1 1836 Kinneved<br />
Barn Sara Karolina f. 18/ 1 1869 Hof (P) till Borås 16/9 1886<br />
Anna Teodora f. 19/ 1 1873 Od (P) se nedan 1<br />
Karl Bernhard f. 29/11 1874 Gällstad (P) se nedan 2<br />
Från Göteborgs Garnisionsförsamling år 1886<br />
Son Karl Engelbrekt f. 24/ 2 1865 Källunga (P)<br />
Från Göteborgs Garnisionsförsamling år 1894<br />
Son Karl Jakob f. 1/ 7 1871 Nykyrka (P) se nedan 3<br />
1) Anna Teodora gifte sig 1902 med Olof Edvin Ekvall född i Löderup (L) 13/7<br />
1878 varefter båda flyttade till Petri församling i Malmö.<br />
2) Karl Bernhard flyttade den 9/11 1895 till Helsingborg.<br />
3) Karl Jakob gifte sig 1901 med<br />
Alma Charlotta Karlsdotter f. 13/11 1875 Hagen Larv<br />
Barn Margareta Charlotta f. 18/ 2 1901<br />
Karl Gustaf f. 22/ 6 1902<br />
Erik Bernhard f. 26/11 1905<br />
Familjen flyttade 5/1 1915 till Uddevalla. (forts. nästa sida)
forts. nr 23<br />
Samtliga söner var fältmusiker. Det berättas att två av bröderna blev<br />
oförsonliga ovänner vilket slutade i tragedi vid Kvarnabo där militärvapen kom<br />
till användning och båda fick sluta sina liv.<br />
1915 bodde Charlotta med sonen Karl Engelbrekt kvar.<br />
Karl Engelbrekt hade en tvist med sin syster Sara som köpt fastigheten av<br />
modern. Brodern påstod att han något år tidigare hade köpt fastigheten av<br />
modern men att hon vid tillfälle tagit tillbaka köpebrevet och senare sålt det till<br />
systern. Karl Engelbrekt kunde dock inte bevisa detta förhållande varför Sara<br />
blev lagfaren ägare till fastigheten. Det var Sara som 1920 sålde Lilla<br />
Kvarnåsen till Alfred Andersson på Kvarnåsen (se nr 22).<br />
Karl Erik Hermansson har i sin ägo en poesibok från 1901 där Carl<br />
(Engelbrekt?) Lund skrivit vers som låter så här:<br />
maj 1992<br />
Om kärlek det vill jag ej skriva<br />
den ej mig behagar ett dugg.<br />
Men om du nu mig ville giva<br />
en sup till och det med tilltugg.<br />
Då skall jag en vers här väl skriva<br />
om supen blott långer får bliva.<br />
C. Lund.<br />
Den som denna granna boken äger<br />
det är Carl Andersson i Lassagårn.<br />
Han just till mig på stället säger<br />
tag denna bok och skriv ett grånn.<br />
Då tar jag boken, grubblar så en stunn.<br />
och den som diktat den det är Carl Lund.<br />
Att skriva vers är svårt som fan<br />
och många ej den konsten kan.<br />
Men om jag grubbla får i timmar<br />
så kanske jag får en som rimmar.<br />
C. Lund.
NR 24<br />
BACKSTUGA PÅ <strong>LARV</strong>S <strong>OCH</strong> MALMENEDS ROTARS<br />
ALLMÄNING_<br />
LÄTTMANS<br />
Här bodde - 1896<br />
Arb. Johannes Andersson f. 14-9 1844 Larv<br />
hust. Lotta Svensdottere f. 8-9 1853 Larv<br />
med flera barn, de flyttade 1896 till ett torp under Prästgården Larv<br />
därefter inflyttade från Sven Larsgården Karlsberg<br />
änk. Augusta Abrahamsdtr. f. 1853 Bjärke t. Östtorp 1903<br />
barn. Anders Gustav Lundqvist f. 1882 N.Vånga t. Göteborg 1902<br />
Klas Albert Lundqvist f. 1884 Larv t.<br />
Göteborg 1903<br />
Anna Elisabeth Karlsdtr. f. 1887 Larv t. L Onsjö 1903<br />
Karl Erland Karlsson f. 1889 Larv t. Östtorp 1903<br />
Ester Maria Karlsdtr. f. 1892 Larv t. Östtorp 1903<br />
från omkring 1903 bodde här<br />
Lotta Andersdotter f. 1858 Larv d. 30-8 1919<br />
Klara Andersdotter f. 1861 Larv d. 22-1 1930<br />
Systrarna Lotta och Klara Andersdotter ( kallades Lättman) bodde här.<br />
Denna stuga låg i dreven och här bodde en del fattighjon som fanns i<br />
socknen. Här bodde 1931-33 också en Carl Persson, "Spakel" kallad, med<br />
hustru Augusta Sofia. Det sägs att han var mycket ilsken av sig. 1935-37<br />
bodde här en Anders Jakobsson med familj. Där stugan stod är nu ett litet<br />
villaområde.<br />
maj 1992
NR 25<br />
<strong>TORP</strong> UNDER HUBO <strong>LARV</strong>S ROTE<br />
LUFFAR-ANDERSSONS HEDA<strong>TORP</strong>ET<br />
Här bodde 1885-1902<br />
torp. Sven August Svensson f. 1850 Larv<br />
hust. Maja Stina Svensdtr. f. 1848 Larv<br />
barn. Karl Albert 1882, Oskar Leonard 1884, Olof Severin 1887,<br />
Ester Oivia 1889,<br />
Från omkring 1909-1915 bodde här<br />
rätt. August Lindgren (se nr 39).<br />
Senare bodde här (1915-1924)<br />
Johan Otto Spring f. 1874 Larv vigd 1899 med<br />
Amanda Kristina Blomqvist f. 1869 Längjum<br />
dott. Signe Margareta f. 1910 Larv<br />
Samtidigt bodde här från 190<strong>1.</strong> Inflyttade från Bassamossen.<br />
Gustav Andreasson Östberg f. 15-1 1838 Larv d. 1909<br />
hust. Lotta Jonsdotter Wass f. 9-8 1850 Bitterna<br />
Hon flyttade till ålderdomshemmet omkring 1925<br />
Marken här hörde till Hubo men Bohlin på Bäckaskog köpte en trekant av<br />
fröken Möller. Huset som fanns här beboddes av en skarprättare Östberg,<br />
som utförde spöstraff vid spöpålen vid Onsjö Gästgivaregård intill<br />
marknadsplatsen. Han var gift med Wassa-Lotta, som många minns eller har<br />
hört talas om än i denna dag. Det sägs att han var mycket elak mot henne.<br />
Hon hade sällan mat för dagen. Vassa-Lotta kom senare till<br />
ålderdomshemmet där hon blev känd för sin mycket skarpa tunga. Prosten<br />
Linder hade antagligen hört talas om detta och försökte framhålla för Vassa-<br />
Lotta att tala är silver, men att tiga är guld. Lotta var dock inte svarslös utan<br />
påpekade att det beror på vad yrke man har. Det sades också att hennes<br />
högsta önskan det var att få vara med på fattigvårdsnämndens ordför.<br />
begravning.<br />
Det har nog bott flera andra i huset kortare perioder. En var skomakare och<br />
hette Markus Brännvall. Han var bördig från Finland och bodde här någon<br />
tid på 1920-talet. Han gav sig dock iväg lite hastigt utan att ha gjort rätt för<br />
sig.<br />
Den som sist bodde i huset var Luffar-Andersson, men även Jenny<br />
Wennerdal. De bodde samtidigt i den lilla stugan med rum och kök, men<br />
hade skilda hushåll<br />
En liten stuga vid Onsjövägen nedtecknat av Lennart Björklund<br />
Strax till vänster om vägen ner till Syttorp låg förr en liten stuga ett trettiotal<br />
meter från den gamla vägen Skara-Lödöse, som beboddes av en gammal<br />
ensam man. Han kallades för Luffar-Andersson. Av huset finns numera bara<br />
en liten skräphög kvar, som enda minne väl skyddat av uppväxta snår.<br />
Denna person bodde bara i köket. Det enda rummet användes som<br />
omklädningsrum<br />
forts nästa sida
forts från föregående sida (NR 25)<br />
till fotbollsspelare i Larvs F.K. De möbler som fanns i köket var ett gammalt<br />
slagbord. Vid fönstret en stol, en utdragssoffa, som han sov i och ett litet<br />
skåp vid väggen där han förvarade saker, som inte råttorna fick gå på. Bröd<br />
och lite annan mat som mössen ville ha hängde han upp i påsar eller<br />
bärkassar på en krokig spik i taket.<br />
Allt i köket var omålat och nerrökt. När gubben eldade kunde han knappast<br />
se själv. Många gånger kunde det bero på att någon hade lagt en torva över<br />
skorstenen. I brist på nöjen runt heden var detta fula tilltag en stor händelse<br />
att bara se och höra gubben komma ut förbannande honom där nere i holan.<br />
Daniel fick alltid skulden. (Daniel Velander granne och antagonist).<br />
Vad man kunde se låg han alltid i sina gångkläder på någon slags madrass<br />
gjord av gamla ihopsydda säckar. Stackars människa! Vilken tillvaro!<br />
Vattnet hämtade han hos någon granne flera hundra meter bort. Det gick<br />
säkert inte åt så mycket för det kunde inte ses att han tvättade sig någon<br />
gång. Han var lika prydligt brun, som någon av våra nuvarande sydliga<br />
resenärer. Maten fick han försöka att tigga ihop för pensionen var i slutet av<br />
trettiotalet bara arton kronor i kvartalet för att in på fyrtiotalet höjas till<br />
tjugosju kronor. Inte mucket att handla för kan tyckas, men allt var efter<br />
nuvarande förhållande mycket billigt. Snuset kostade tjugo öre pappasken<br />
"en liten dosa" och brännvinet två kronor och sextiofem öre litern. Skulle<br />
man ha det i halvlitrar blev det två och sjuttio. Mjölken var billig. Som lägst<br />
kostade den åtta öre för att fram på fyrtiotalet ha kommit upp till femtontjugo<br />
öre litern. Pensionen betalades ut fyra gånger om året, en gång i<br />
kvartalet. Den första tiden eller månaden kände sig säkert många lyckliga,<br />
men i slutet av perioden var det nog knapert för de flesta. Flera givmilda<br />
grannar kom ofta till honom med mat. Då rörde det sig om mjölk,<br />
grönsakssoppa eller gula ärter. För honom var allt välkommet tillskott till<br />
hans ensidiga diet av bröd och potatis. Vi unga killar reflekterade inte så<br />
mycket över Luffar-Anderssons beklagliga belägenhet, utan hade mest skoj<br />
av gubben och gjorde spektakel av honom. Ofta när han lämnade stugan<br />
stultande på sin krokiga käpp hade gubben en tallrik stående på bordet med<br />
kall potatis som blivit över efter hans enkla måltid. Då var det ofta två möss,<br />
som fortsatte måltiden på köksbordet. Kom det en tredje mus blev det som<br />
regel slagsmål och en liten teater för dem som stod utanför fönstret och<br />
tittade på. Jag förstod det inte då, men skäms nu över ens dumhet och unga<br />
oförstånd att låta en människa leva under så vidriga omständigheter utan<br />
den minsta protest. Han var säkert inte ensam i Larv som levde under sådana<br />
förhållanden. Det fanns troligen ett tjugotal till i socknen fast de styrande<br />
blundade för detta. Man kan fråga sig vad kommunalgubbarna gjorde på den<br />
tiden. Några kvinnor fanns inte med då.<br />
Fotbollsplanen låg ett hundratal meter ifrån Luffar-Anderssons boning till<br />
höger om Syttorpsvägen och där vistades gubben ofta om kvällarna när vi<br />
tränade. När Larv spelade matcher på söndagarna var han alltid där och<br />
jagade sin trätobroder och fiende Daniel Welander. Han slog och hötte med<br />
sin käpp mot honom som för det mesta befann sig på den andra sidan<br />
planen. Gubbens uttryck var:"Kom du din jävel så sa ja ge däk". Han tordes<br />
aldrig gå till verket med sin käpp, var liksom rädd för Daniel. Det var bara<br />
när han hade publikens stöd, som han var karsk. Båda dessa gubbar gick<br />
vinter som sommar i stora läderbandage om ben och fötter, som säkert<br />
vägde ett kilo styck.<br />
forts. nästa sida
forts. från föregående sida (NR 25)<br />
Luffar-Andersson gick i stora stövlar och Daniel i grova skor och benläder.<br />
På sommaren när det var varmt hade de inga strumpor på sig. Då fick<br />
tåbiran flöda fritt och blandas med sommarens övriga njutbara dofter. När<br />
vintrarna blev för kalla eller den ved han fått eller de pinnar han samlat ihop<br />
i skogen var slut låg han i en spillta i Stora Onsjö om nätterna. Råttorna<br />
hade säkert sett till att ordna många lufthål i stugan och fått den rejält<br />
utvädrad. Det var säkert varmare i Onsjö stall.<br />
Bara en liten tid efter det han inte kunde klara sig själv längre utan hade<br />
blivit omhändertagen och flyttad till ålderdomshemmet dog denne särling.<br />
Det sades att han inte tålde vid vatten.<br />
NR 26<br />
<strong>TORP</strong> UNDER HUBO <strong>LARV</strong>S ROTE<br />
NYBYGGET<br />
1861 bor här<br />
Anders Svensson f. 29-8 1820 Lundby d. 10-1 1895<br />
hust. Maja Carlsdtr. f. 1-12 1821 Larv d. 22-3 1881<br />
barn Johan f. 14-12 1849 Larv t.Hubo 1864<br />
Anders Gustaf f. 27-1 1855 Larv t.Prästg. 1879<br />
Lotta f. 8-5 1858 Larv t.Skara 1893<br />
Alfred f. 25-3 1861 Larv d. 20-1 1869<br />
Walfrid f. 10-11 1865 Larv t.Skara 1885<br />
Här bodde från 1896 och framåt<br />
August Andersson Lunden f. 12-6 1866 S.Lundby<br />
hust. Hulda Maria Johansdtr. f. 15-12 1862 Locketorp d. 1948<br />
barn Maria Elisabet f. 27-2 1892 Larv<br />
Johan Valdemar f. 14-3 1895 Larv<br />
f.b. Karin Sofia f. 29-3 1903 Stockholm Maria förs.<br />
Gustaf Ludvig Karlsson f. 2-10 1907 Wansö Söderm. län<br />
De flyttade i mitten på 30-talet när Lunden byggde ett nytt hus längre ner<br />
mot Backgården. ( nr 34 )<br />
Efter fam. Lunden bodde här Jarl Holmgren 1933-38. Huset revs 195<strong>1.</strong><br />
År 1958 köpte Ella och Karl-Erik Johansson tomten, vilken den gamla<br />
boplatsen låg på, av Gösta Ljungman på Hubo. De byggde ett nytt hus 1962.<br />
Karl-Erik började arbeta på Hubo 1950. Då ägdes Hubo av fröken Möller.<br />
Karl-Erik fortsatte sedan hos Gösta Ljungman , som köpte Hubo 1953. Han<br />
arbetade där fram till pensioneringen 1982. Även Ella deltog i arbetet både<br />
ute och inne på Hubo till och med år 1994. Ella och Karl-Erik har barnen,<br />
Marianne f. 21-7 1946, Sven-Erik f. 29-1 1949, Nils-Börje f. 26-9 1951,<br />
Katarina f. 16-12 1962, Carl-Joel f. 4-11 1966.<br />
Stället heter nu Björkehed.<br />
maj 1992
NR 27<br />
<strong>TORP</strong> UNDER HUBO <strong>LARV</strong>S ROTE<br />
VITE MOSSE<br />
Här bodde före 1861<br />
Johan Johansson f. 7-11 1820 Larv d. 16-11 1892<br />
hust. Johanna Holmberg f. 18-2 1813 Marum d. 27-1 1889<br />
barn Anders Gustaf f. 11-3 1849 Larv t. Hubo Kvarn 1870<br />
Anna <strong>Kajsa</strong> f. 23-8 1852 Larv kvar 1900<br />
Johan Fredrik f. 27-1 1855 Larv d. 3-4 1871<br />
Maja Greta f. 23-7 1846 Larv t. Lundby 1876<br />
senare bodde här<br />
Anders Sanfrid Andersson f. 1878 Larv<br />
hust. Frida Matilda Andersdtr. f. 1870 Larv<br />
barn Karl Emil f. 1902 Larv<br />
Hilda Elisabeth f. 1904 Larv<br />
Karin Ingeborg Maria f. 1907 Larv<br />
från 1916 bor här<br />
Karl Arvid Lindelöf f. 1891 Larv<br />
hust. Hanna Kristina Johansson f. 1891 Tråvad<br />
barn. Karin, Berta, Karl Gustav, Rut, Helge, Nils och Erik<br />
Arrendetorpet Vitemosse, under Malmeneds rote Huvudsbo Hubo Larv.<br />
Ägare Fröknarna Möller.<br />
Karl Arvid Lindelöf med hustru Hanna Kristina arrenderade torpet fr.o.m. år<br />
1916. Den förutvarande arrendatorn var Sanfrid Andersson och hans hustru<br />
Frida, som då flyttade till Syttorp Larv. År 1924 inköptes torpet Vitemosse<br />
av familjen Lindelöf till ett pris av 3000:-. Köpekontraktet upprättades den<br />
29-12 1924. Torpet tillsammans med utbruket Larvs Hed var då åtta<br />
tunnland åkermark. Karl och Hanna bodde sedan under eget tak fr.o.m. den<br />
14-3 1925.<br />
Bostaden bestod av ett rum , liten farstu och ett kök. Vid entren låg en sliten<br />
trappsten.<br />
Ladugården hade plats för tre kor, en kalv och en stia med plats för en gris.<br />
Ovanför fanns hörännet. Karl var snickare, så småningom byggde han ut<br />
lagår´n, det blev både hönshus, fårkätte och ett dass.<br />
År 1922 byggde han ett stall med två spiltor, det blev även en loge och en<br />
liten snickarbod.<br />
Den första hästen, Ture, inköptes år 1923. det sas att med hästen ville han<br />
fira sin äldste sons födelse. Karl-Gustav som föddes 1922. 1926 byggde Karl<br />
om stugan. redan då fanns det fyra barn och det var trångt. Bakom stugan<br />
växte några granar, under de lummiga kronorna grävdes en grop. Han<br />
smidde en trefot och på denna ställdes en gryta. Detta var Hannas nya<br />
tvättstuga.<br />
År 1930 byggde Karl en ny lagård, kornas antal hade fördubblats. Det skulle<br />
även finnas plats för en sugga och smågrisar. (forts nästa sida)
forts från föregående sida (NR 27)<br />
Samma år arbetade han med den smala krokiga framfarten från allfarvägen,<br />
breddade och rättade ut den. Eftersom han med jämna mellanrum utökade<br />
åkerarealen köpte Karl ännu en häst, Tyko år 1936.<br />
Karl var även anlitad som snickare av bönderna runt om i byn. Han byggde<br />
lagårdar, stugor och uthus. Han skodde själv sina hästar och han var sin egen<br />
smed. I början värmde han järnet i stugans vedspis, innan han köpte en ässja.<br />
Han lagade familjens skor och han var även anlitad som frisör. Han var med<br />
ett modernt namn en "allroundare". För att hinna med allt detta var det<br />
Hanna och barnen som fick sköta om det hemmavid, sådd, skörd och<br />
djurens dagliga tillsyn. Hanna sådde sitt lin, vävde lärft och mattor, hon<br />
klippte fåren, spann och stickade och sydde åt den ständigt växande<br />
familjen. Vilket i sin tur tog hennes liv. Hon dog i barnsäng den 8-3 1934.<br />
Efterlämnade make och sju barn, endast 43 år gammal.<br />
Karl Lindelöf fortsatte bygga ut, han köpte mera mark, grävde djupare brunn<br />
och köpte mjölkmaskiner till det växande koantalet. Men hans hälsa började<br />
vackla och den 21-6 1954 avled han, 63 år gammal. Gården övertogs då av<br />
hans näst äldste son Helge och hans hustru Dagmar. Markarealen var då 30<br />
tunnland.<br />
Källor: Karl-Gustaf Lindelöf, Helge Lindelöf, Berta Asklund född Lindelöf.<br />
Nedskrivet av Elisabet Asklund.<br />
NR 28<br />
<strong>TORP</strong> UNDER HUBO <strong>LARV</strong>S ROTE<br />
PERS<strong>TORP</strong><br />
Här bodde torparen<br />
Carl Hansson Björk f. 13-12 1829 Larv<br />
hust. Brita Stina Andersdtr. f. 7-5 1833 Floby<br />
barn. Johan Alfred f. 1860 Klas Albert f. 1861<br />
Anna Sofia f. 1865 Anders Henrik f. 1867<br />
Familjen flyttade till USA 1868.<br />
1869 inflyttade från Kärrgärdet torparen<br />
Anders Andersson f. 17-9 1831 Bitterna d. 28-9 1918<br />
hust. Kristina Johansdtr. f. 15-1 1830 Härlunda d. 17-9<br />
1916<br />
1924-25 bodde här Oskar Karlsson med familj<br />
1925-31 bodde här Frans Ludvig Gustavsson med familj<br />
1931-38 bodde här Axel Valentin Lätt med familj<br />
Torpet står i kyrkeböckerna först under Snickaregården Malmeneds rote,<br />
men är senare under Hubo.<br />
maj 1992
NR 29<br />
<strong>TORP</strong> UNDER KAGGÅRDEN <strong>LARV</strong> <strong>LARV</strong>S ROTE<br />
LILJESTRANDS<br />
1869 inflyttade från Erik Persgården Längjum<br />
Anders Lilja f. 11-4 1816 Algutstorp d. 20-2 1910<br />
Gift 1-1 1859 med<br />
<strong>Kajsa</strong> Andersdtr. f. 25-8 1824 Längjum d. 17-6 1906<br />
dtr. Anna Lotta f. 31-12 1852 Larv t. Tråvad 1871<br />
son Erland f. 5-11 1867 Larv t. Göteborg 1887<br />
omkring 1904 inflyttade<br />
Erland Liljestrand f. 5-11 1867 Larv d. 19-6 1907<br />
hust. Helga Olivia Johansdtr. f. 12-5 1872 Bjurum t. Larv 1937<br />
barn. David Natanael f. 21-1 1907 Larv t. Vara 1928<br />
f.barn Åke Natanael f. 1917 Längjum d. 1937<br />
Helgas mor<br />
Kristina Nilsson f. Särnblad f. 1832 Bjurum d. 1930<br />
Här bodde Erland och Helga Liljestrand. Liljestrand kom från Stockholm<br />
och han var en skicklig möbelsnickare. En mycket vacker matsalsmöbel i ek<br />
finns hos Hans och Karin Andersson i Onsjö, som Liljestrand gjorde till<br />
Hans morfarsfar på 1880-talet. Man kan förvåna sig över ett så fint hantverk<br />
med de verktyg som då stod till buds.<br />
Hans hustru Helga gick i bygden och hjälpte till där så kunde behövas. Hon<br />
flyttade senare fram till en stuga vid kyrkan, som nu ägs av Evert Björndahl.<br />
Marken som ägdes av Karl-Anders Lundmark, arrenderades av Arnold<br />
Holmgren i början på 40-talet. Han köpte den sedan en bit in på 50-talet.<br />
Arnold byggde sig ett hus 1941 och han bodde här till sin död. Arnold var en<br />
skicklig dikesgrävare och det berättas att ingen kunde gräva så många meter<br />
diken på en dag som han, men så grävde han också så smalt i botten att det<br />
var med nöd och näppe man fick ner rören. Rörläggaren var inte alla gånger<br />
så glad över detta. Arnold var också en mycket ivrig jägare och en skicklig<br />
skytt.<br />
maj 1992
NR 30<br />
<strong>TORP</strong> UNDER KAGGÅRDEN <strong>LARV</strong>S ROTE<br />
BORGHEM<br />
Här bor 1868<br />
Anders Pettersson Borg f. 13-2 1826 Falköping<br />
vigd 21-2 1868 med<br />
Johanna Andersdtr. f. 1-2 1825 Larv<br />
barn Lotta f. 19-4 1858 Larv d. 31-3 1869<br />
1911 inflyttade från Oxhagen<br />
Anders Petter Magnusson f. 13-9 1839 Edsvära<br />
hust. Maria Lena Hammarstrand f. 26-4 1843 Odensåker<br />
barn Karl Albert f. 4-3 1867 Larv t.USA 1886<br />
Augusta Emilia f. 14-2 1872 Larv t.USA 1889<br />
Gustaf Wilhelm f. 30-9 1874 Larv t.USA 1892<br />
Hilda Josefina f. 6-7 1877 Larv t. Hudene 1917<br />
Hjalmar Leonard f. 17-4 1880 Larv<br />
Magnus Joel f. 26-5 1883 Larv<br />
Otto Rudolf f. 27-3 1886 Larv d. 12-1 1887<br />
Elin Maria f. 18-4 1888 Larv<br />
Anders Petter Magnusson och hans hustru Magdalena Hammarstrand som<br />
varit torpare på Oxhagen under Sjötorp flyttade hit 191<strong>1.</strong> De odlade här<br />
jorden och hade några kor och någon gris. Barnbarnet Göran ( i Oxhagen )<br />
kom till sina farföräldrar i skolåldern och stannade här tills farmodern dog<br />
1929 då farfar och Göran flyttade tillbaka till Oxhagen. Djuren var<br />
fortfarande kvar några år men huset stod tomt. Anders Petter dog 1932.<br />
Anders Petters båda barn Joel och Hilda sålde stället 1931 till Nils och<br />
Signe Brink, som hade kvar stället till 1950. Sonen Gunnar köpte huset och<br />
därefter var det ett flertal hyresgäster som bodde här längre eller kortare tid.<br />
1977 revs huset och ett nytt byggdes genast upp på samma plats och<br />
Gunnars dotter Eva med make Erik Johansson övertog stället.<br />
NR 31<br />
BACKSTUGA UNDER KAGGÅRDEN <strong>LARV</strong>S ROTE<br />
LUNNAVADSBACKEN (<strong>LARV</strong>S HED)<br />
Här inflyttade 1872 från Per Gunnarsgården Valeberg<br />
Johannes Johansson f. 9-11 1819 Vinköl d. 16-9 1903<br />
hust.<strong>1.</strong> Brita Svensdtr. f. 15-1 1822 Bitterna d. 10-7 1892<br />
hust.2. Johanna Lundberg f. 24-4 1840 Sävared d. 11-5 1897<br />
Johannes Johansson kallades "Lunnavadingen" troligen för att han bodde på<br />
Lunnavadet, Valeberg 1857-1862.<br />
maj 1992
NR 32<br />
<strong>TORP</strong> UNDER PRÄSTGÅRDEN <strong>LARV</strong>S ROTE<br />
KÄRRGÄRDET<br />
Här bodde 1900<br />
Johannes Andersson f. 1844 Larv d. 1900-1910<br />
hust. Lotta Svensdotter f. 1853 Larv<br />
barn Augusta Signe f. 1893 Larv<br />
Gottfrid f. 1898 Larv<br />
Lotta och Gottfrid flyttade till Nordledet<br />
Hit inflyttade från Rydsåsa, Ryd 1913<br />
Anders-Gustaf Sandgren f. 19-7 1875 Längjum<br />
hust. Selma Augusta Gustafsdtr. f. 1-7 1871 Larv<br />
barn Edit Maria Ingeborg f. 21-9 1901 Edsvära<br />
Ester Axelina Elisabeth f. 19-2 1904 Larv<br />
Nils Gustaf Gerhard f. 1-4 1908 Larv<br />
Anders Helge Valdemar f. 11-10 1910 Larv<br />
De flyttade till Uvered 1920<br />
1921 inflyttade Johan August Bernhard Nyblom född 18-6 1891 i<br />
Torbjörntorp<br />
Kopia på torpkontraktet se nästa blad.<br />
Ellen och Bernhard Nyblom kom från Floby till Larv 1921 där Nyblom blev<br />
torpare under Prästgården. Där hade han att göra två dagsverken i veckan.<br />
För övrigt gjorde han liksom Gustav Lindgren, som bodde i torpet bredvid,<br />
långa dagsverken från ½ 8 - ½ 8 varje dag, även lördag. Fria<br />
lördagseftermiddagar blev det först på 40-talet. Torpet på 8 tunnland fodrade<br />
givetvis också sin arbetsinsats, där även de tre barnen fick hjälpa till.<br />
Arbetsdagarna var långa, men ändå orkade han tillsammans med sin<br />
arbetskompis Lindgren cykla hem på den 1 ½ tim. långa middagsrasten.<br />
Bernhard Nyblom var en stark och rask arbetare, som ville att arbetet skulle<br />
gå undan. Ibland hade han kanske lite för bråttom. Han var som sagt inte<br />
rädd för att hugga i och han var heller inte rädd för nymodigheter. Han lärde<br />
sig t.ex. att köra traktor när hästarna började bli överflödiga.<br />
Det berättas att både Lindgren och Nyblom kunde muttra över sin<br />
arbetsgivare, Linus Jakobsson, och sitt arbete ibland, men om någon<br />
utomstående kom med kritik, då var de båda mycket lojala mot prästgården<br />
och dess invånare.<br />
Efter pensioneringen flyttade Ellen och Bernhard till en pensionärslägenhet i<br />
Larv. Ellen sörjde mycket över att behöva flytta från sitt ställe och från sina<br />
djur. Hon gick bort efter något år medan Bernhard levde ytterligare ett par<br />
år. Huset på Kärrgärdet finns kvar och det har bytt ägare några gånger.<br />
maj 1992
NR 33<br />
<strong>TORP</strong> UNDER PRÄSTGÅRDEN <strong>LARV</strong>S ROTE<br />
NYBYGGET<br />
Här bodde ett flertal olika torpare under slutet av 1800-talet<br />
Troligen var det två ställen.<br />
August Andersson 1882- 1883<br />
Karl Peter Nord 1884- 1886<br />
August Andersson 1886- 1887<br />
Alfred Larsson 1888- 1890<br />
Gustaf Svensson 1889- 1890<br />
Bodde här 1868-1910<br />
Sven Ericsson f. 7-5 1838 Längjum d. 1915<br />
vigd den 28-1 1866 med<br />
Johanna Johansdtr. f. 21-7 1839 Vånga d. 1919<br />
barn Ada Sofia f. 11-4 1873 Larv t. Göteborg 1896<br />
Tilda Lovisa f. 4-1 1870 Larv<br />
Johan Emil f. 4-4 1877 Larv<br />
År 1920 bor svärsonen och dottern här<br />
Anders Johan Andersson f. 1869 Grimmared (P) d. 1926<br />
hust. Tilda Lovisa Svensson f. 4-1 1870 Larv d. 1926<br />
barn Elsa Viktoria f. 1911 Larv t.Göteborg 1927<br />
Gustav Adolf Lindgren kom från Sjötorp 1926 och han var slaktare, men<br />
blev nu torpare under Prästgården, med skyldighet att göra två dagsverken i<br />
veckan. Övriga dagar arbetade han för lön. Jämsides skötte han och hans fru<br />
de 9 tunnland som hörde till torpet. Han hjälpte också gärna till när julgrisen<br />
skulle slaktas eller i övrigt när sådan hjälp behövdes. Det var säkert ett<br />
strävsamt liv. Arbetstiden var från ½ 8 - ½ 8 även lördagar.<br />
Man hade dock 1 ½ tim. rast mitt på dagen, men då cyklade Lindgren och<br />
Nyblom, som bodde i torpet bredvid Lindgren, hem tillsammans för att äta<br />
middag. Där behövdes minsann ingen motionsrunda efter arbetstidens slut.<br />
Gustav Lindgren friköpte sitt torp 1939, men arbetade kvar i Prästgården till<br />
sin pensionering. Lindgren var en mycket självständig person och ansågs av<br />
många som lite barsk, men han var också en glad och gemytlig man som<br />
hade många vänner. Ende sonen Åke har övertagit huset och lagt ned<br />
mycken möda både på renovering av huset och arbete i trädgården.<br />
maj 1992
NR 34<br />
HUS UNDER STORA ONSJÖ KULLA ROTE<br />
NYBYGGET<br />
Detta hus kallades också Nybygget. August Lunden byggde det omkring<br />
1915. Han var postbärare och hans måg Gustav Karlsson ( se nr 37 ) övertog<br />
sysslan efter honom. Hans hustru ( moster Hulda kallad ) levde som änka<br />
många år efter sin make. Efter Huldas död 1949 bodde Ella och Karl-Erik<br />
Johansson här i 14 år. Nu är huset endast sommarstuga.<br />
NR 35<br />
GÅRD PÅ ONSJÖS ÄGOR<br />
STENBACKEN<br />
Här inflyttade 1902 skomakaren<br />
Sven August Svensson f. 1850 Larv d. 9-3 1917<br />
hust. Maja Stina Svensdtr. f. 1848 Larv t. USA 1923<br />
dott. Ester Olivia f. 1889 Larv t. Ledsjö 1920<br />
f.barn Gustaf Adolf Folke f. 1904 Adolf Fredrik Stockholm<br />
t. USA 1921<br />
Senare bodde här två systrar till Anders Pettersson i Staragården.<br />
Emma Kristina f. 16-12 1870 Vånga d. 1949<br />
Märta f. 26-7 1876 Längjum<br />
Här bodde en skomakare enligt uppgift släkt med Brandins i Slättås. På<br />
senare tid bodde Anders Pettersson här tillsammans med sin systrar Emma<br />
och Märta. Han flyttade dock till Frälsegården och Emma och Märta bodde<br />
kvar. Anders Pettersson körde lastbil. Han körde ofta till Göteborg och där<br />
fann han sin fru Alice som hade manufakturaffär. På detta ställe fanns också<br />
en liten ladugård med några djur, som Emma och Märta livnärde sig på. Det<br />
fanns också lite jord till stället. Husen rev Anders Pettersson efter sina<br />
systrars död. Av husen är endast hönshuset kvar.<br />
Postmästare Holm hade ett hus också här på platsen, men detta hus flyttade<br />
han fram till kyrkan ( nuvarande Björndahls ) när han blev postmästare.<br />
Postmästare Holm var känd som en hård och barsk man, som höll ordning<br />
på post och postkunder. Marken ägs numera av Evert Björndahl, som köpte<br />
av Anders Pettersson på 60-talet. Av resterna från husgrunden kan man se<br />
att boningshuset hade byggts mitt inne i den domarring som finns här.<br />
Husen förgår men domarringar består. Den fridlysta björken växer också<br />
här. Den fridlystes 1909 och var imponerande redan då.<br />
maj 1992
NR 36<br />
<strong>TORP</strong> UNDER STORA ONSJÖ KULLA ROTE<br />
HURRSABACKEN<br />
Här inflyttade 1879 från Lassagården<br />
August Svensson f. 19-6 1847 Larv<br />
hust. Inga <strong>Kajsa</strong> Andersdtr. f. 16-11 1850 Lundby<br />
barn Fredrika f. 24-10 1874 Längjum till Längjum 1890<br />
Ida f. 7-10 1879 Larv till Prästgården 1895<br />
Märta Helena f. 15-7 1884 Larv till Malmened 1903<br />
Karl Magnus f. 4-7 1893 Larv d. 8-7 1893<br />
f.barn Greta Viktoria f. 30-7 1901 Göteborg<br />
August, Inga <strong>Kajsa</strong> och Greta Viktoria flyttade 1910 till ett torp under<br />
Bäckagården (nr 10).<br />
Dottern Märta var anställd i en blomsteraffär i Stockholm, hon levde 1960.<br />
Dottern Ida var gift med en trädgårdsmästare vid Hjo.<br />
Det har troligen varit två torp på denna plats.<br />
NR 37<br />
<strong>TORP</strong> UNDER STORA ONSJÖ KULLA ROTE<br />
FLÖCKE<br />
Flöcke var torp under Onsjö. Gustav Karlsson som kom från Hagen 1918<br />
bodde här och var gift med Mia. Gustav Karlsson var postkörare i många,<br />
många år och många äldre minns hans cykel med sin stora postväska, som<br />
han körde i alla väder. På sommaren i varmt solsken gick det säkert lätt,<br />
men posten skulle ju också fram när snön yrde och det var höga drivor och<br />
när termometern föll åtskilliga grader under noll. Sysslan som postkörare<br />
övertogs 1958 av hans svärson Karl-Arvid Lide'n.<br />
maj 1992
NR 38<br />
<strong>TORP</strong> UNDER STORA ONSJÖ KULLA ROTE<br />
TRÄDGÅRDSHÖRNET (FLÖCKE<strong>TORP</strong>ET)<br />
Hit inflyttade 1888 från Prästgården Larv<br />
August Andersson f. 7-7 1860 Längjum<br />
hust. Anna Emilia Andersdtr. f. 5-6 1864 Önum<br />
barn Anders Johan f. 1-11 1886 Önum<br />
Ellen Fredrika f. 3-6 1889 Larv<br />
Agda Emilia f. 20-9 1891 Larv<br />
Aron Severus f. 22-10 1893 Larv<br />
Gustaf Oskar f. 31-12 1895 Larv<br />
Anna Olivia f. 12-6 1899 Larv<br />
Nils August Simon f. 3-7 1902 Larv<br />
Samtliga flyttade 1902 till Olof Svensgården Karlsberg<br />
Trädgårdshörnet kallas idag denna plats av jaktlaget, som jagar rådjur här<br />
om hösten. Numera syns inget av den trädgård, som det fanns rester av för<br />
inte så många år sedan. Här är nu enbart åkermark.<br />
NR 39<br />
BACKSTUGA UNDER ST. ONSJÖ KULLA ROTE<br />
LINDGRENS<br />
1915 inflyttade från Hedatorpet under Hubo<br />
snickare Johan August Lindgren f. 2-9 1856 Kyrkefalla<br />
hust. Hanna Matilda Svensdtr. f. 5-10 1875 Larv<br />
barn. Ester Matilda f. 8-6 1899 Larv<br />
Willis Margit f. 22-1 1906 Larv<br />
Den lilla stugan som nu ägs av Inger Sjöberg, Nossebro igger vackert i<br />
skogsbrynet. Siste inneboende var August indgren. Han var rättare på Hubo,<br />
men blev på senare tid svinskötare på mejeriet. Han uppnådde hög ålder och<br />
många kommer ihåg hur han var ute och cyklade även på mycket gamla da'r.<br />
Han var gift två gånger och hans sista hustru Hanna, som var en mycket<br />
gladlynt och fin människa, var ofta ute och hjälpte till vid de stora tvättar<br />
som förtogs vår och höst. Otaliga är de "lakesjå" där Hanna var med och<br />
skrubbade och klappade de stora högar med hemvävda lakan och örngott,<br />
handdukar och dukar som skulle lakas. Hannas händer och fingrar var<br />
ordentligt skrynkliga efter att ha varit i varmt såpvatten en hel dag.<br />
August Lindgren genomgick Österängs rättareskola och han var i 23 år<br />
rättare på Hubo. Han dog 21-2 1947.<br />
maj 1992
NR 40<br />
<strong>TORP</strong> UNDER LASSAGÅRDEN MALMENEDS ROTE<br />
Namn okänt. Torpet låg ungefär där vägen nu går fram vid Solgläntan där<br />
Valter Gidstedt bor.<br />
1861 bor här torparen<br />
Sven Johansson f. 21-3 1827 Larv d. 9-5 1873<br />
vigd den 25-11 1859 med<br />
Johanna Johansdtr. f. 24-10 1834 Larv<br />
barn: Hilma Augusta f. 10-12 1860 Larv t.Stommen Edum 1891<br />
Tilda Sofia f. 26-9 1863 Larv<br />
Johan Henning f. 9-6 1867 Larv t.Bäckagården 1884<br />
Johanna Olivia f. 29-7 1870 Larv t. Västerås 1892<br />
Johanna och Tilda flyttade till Lassag. Habo (nr 6) 1896. Hilma Augusta<br />
blev gift 21-2 1891 med soldaten August Brandt.<br />
NR 41<br />
<strong>TORP</strong> UNDER STORA KNAPE<strong>TORP</strong> KARLSBERGS ROTE<br />
BASSAMOSSEN<br />
Inflyttade 1871 från Olof Svensg Karlsberg<br />
Gustav Andreasson Östberg f. 15-1 1838 Larv<br />
gift 25-12 1867 med<br />
Stina Greta Johansdotter f. 2-9 1821 Skölvene d. 27-1 1884<br />
hennes dotter<br />
Tilda Maria f. 17-9 1861 Larv t. USA 1883<br />
omgift 31-12 1884 med<br />
Johanna Svensdtr. f. 28-3 1833 Längjum d. 6-4 1898<br />
omgift 29-12 1899 med<br />
Lotta Jansdtr. Wass f. 9-8 1850 Bitterna<br />
hennes barn<br />
Gustav Valentin f. 10-2 1884 Larv flytt. t. Längjum 1900<br />
Hulda Matilda f. 13-6 1886 Larv flytt. t. Längjum 1900<br />
Gustav och Lotta flyttade 1901 till Hedatorpet under Hubo.<br />
maj 1992
NR 42<br />
<strong>TORP</strong> UNDER OLOF SVENSGÅRDEN KARLSBERGS ROTE<br />
ALMAS<br />
Inflyttade 1870 från Hagen<br />
Anders Andersson f. 17-2 1828 Larv d. 6-3 1918<br />
hust. Anna Stina Kristiansdtr. f.13-2 1831 Lundby d.5-7 1878<br />
barn Karl Alfred f. 26-2 1854 Lundby<br />
Johan Ludvig f. 16-8 1856 Lundby<br />
Hilma f. 26-7 1859 Lundby flytt. USA 1888<br />
Tullia f. 10-2 1862 Lundby<br />
Emil f. 26-4 1865 Lundby d. 1871<br />
Ida f. 9-11 1868 Lundby flytt. Längjum 1885<br />
Alma f. 19-12 1872 Larv<br />
I skogen strax innanför trädgårdshörnet ( nr 38 ) syns resterna efter en<br />
boplats, några stenar, en grop efter en jordkällare. Här bodde "Alma i vä'rt".<br />
Varför hon kallades så har vi inte kunnat få fatt på. Alma kom som jungfru<br />
till Aron Olsson på Ängabo 1920. Hon var där i många år och flyttade 1930<br />
till Prinshaga i Jultorp. Hon dog sedan på ålderdomshemmet i Längjum.<br />
maj 1992
NR 43<br />
STARAGÅRDEN MALMENEDS ROTE<br />
Anders Petterssons far inflyttade 1888 från Ödegården Längjum till<br />
Staragården. Anders ägde gården till 1946. Han hade gården utarrenderad.<br />
Anders far och mor hette Johan Peter Petersson och Anna Lisa Andersdotter.<br />
1931 kom som arrendatorer Ester och Frans Lindelöf från Längjum med de<br />
tre barnen Karl-Oskar, Signe och Margit. Anders Pettersson hade ett rum i<br />
stugan, så utrymmet för familjen Lindelöf blev inte så stort, även om Anders<br />
mest vistades hos sina systrar på Stenbacken. (se nr 35)<br />
Dottern Signe som var sex år när de flyttade till Staragården har ett svagt<br />
minne av att hon fick åka i lastbilen som fraktade djuren. Det var<br />
naturligtvis spännande att komma till ett helt nytt hem.<br />
Arrendet för de 30 tunnlanden var 900 kronor per år och det var en mycket<br />
stor summa under de svåra åren i början på 1930-talet. Signe minns att de<br />
fick knappt 100 kr för en kviga av en uppköpare som kom till gården.<br />
Anders Pettersson ville trots det ganska snart höja arrendet, men då tyckte<br />
pappa Frans att i så fall måste husen repareras, men det blev aldrig gjort så<br />
arrendet kom att förbli 900 kronor under de 15 år som Lindelöfs bodde kvar.<br />
Signe berättar att de under andra världskriget fick en mjölklikvid på 900<br />
kronor för en månad, så arrendesumman blev de sista åren mera förmånlig.<br />
Som på de flesta ställen var man i stort sett självförsörjande. Man hade får,<br />
grisar, höns, 7-8 kor och 2 hästar. Frans var mycket intresserad av hästar, så<br />
ibland kunde det finnas flera<br />
De tre barnen fick tidigt hjälpa till. Att leda korna den långa vägen till<br />
"hederna" morgon och kväll var deras uppgift. När de blev äldre fick de vara<br />
med vid tröskningen. Sköta säckarna och ta bort agnarna. Far matade<br />
tröskverket och mor gick i sädesladan.<br />
Dottern Margit minns att det nog fanns elektricitet, men vid tröskningen<br />
användes en tredskande bensinmotor, som Frans hade tillsammans med sin<br />
bror Karl från Vite mosse (se nr 27). Det hördes nog en del hårda ord de<br />
gånger motorn inte var samarbetsvillig.<br />
När någon i granngårdarna behövde hjälp var det ofta Karl-Oskar som fick<br />
rycka in. Tvättade gjorde man i brygghuset, som hade jordgolv och inte<br />
kunde användas på vintern. I vävstolen vävdes mattor och även handdukar.<br />
När det var dags att gå till skolan fick man gå den s.k. kyrkstigen. Det var<br />
inte så långt till skolan, som många andra kunde ha. Både kyrkan och skolan<br />
kunde ses från gården.<br />
1946 flyttade familjen till Fårhaga i Vedum. Husen, som vid det laget var<br />
ganska fallfärdiga, revs och jorden såldes och delades mellan Karl Lindelöf,<br />
Vite mosse och Anders Johansson, Frälsegården.<br />
På platsen där gårdshuset låg har byggts två nya villor, som bebos av Håkan<br />
och Marianne Johansson och Birgit och Ove Johansson. Håkan och Birgit är<br />
barn till Sara och Anders Johansson Frälsegården. (se nr 52)<br />
maj 1995
NR 44<br />
BÄCKAGÅRDEN 1² MALMENEDS ROTE<br />
Här bodde 1860 Anders Olofsson f.1810 och Christina Jakobsdotter f.1822.<br />
De fick barnen Anna Maja, Inga <strong>Kajsa</strong>, Anders Johan, Svante, Karl Fredrik,<br />
Klas Erland och Gustaf Emil. Anders dog 1886. 1915 bor modern Christina<br />
och sonen Gustaf Emil kvar här.<br />
Berättelse om Bäckagården 1² i Malmeneds rote. 1² ägdes av Emil<br />
Andersson, som var en föregångsman beträffande jordbruk. Han täckdikade<br />
gården tidigt och hade efter dåtidens mått högavkastande kor. Emil utövade<br />
också travsport. Han hade en riktig springare. Det var på vintern, som<br />
tävlingarna då bedrevs på isbanor. Emil var dock ingen vän av sin häst, så<br />
när han kom hem skrek han ett högt "ptrooo", så drängarna vaknade och tog<br />
emot hästen. Han bet nämligen Emil om han kom åt.<br />
Emil Andersson sålde gården efter första världskriget och fick förmodligen<br />
bra betalt.<br />
Birger Karlsson, som köparen hette, klarade inte ekonomin mer än två år, så<br />
var det konkurs. Det var en tragedi för familjen, man hustru och 5 barn, alla<br />
små. Detta är ju sådant som berättats för mig.<br />
Efter Birger Karlsson köpte John Karlsson gården 1922. Det var en familj på<br />
4 personer. De två barnen var i våran ålder. Emma, som frun hette, var en<br />
mycket kraftig kvinna. Jag minns vid ett tillfälle efter ett julkalas att vi<br />
skulle dra henne på en kälke. Faster Emma, som vi kallade henne, vägde vid<br />
den tiden 115 kg, så vi hade svårt att orka med lasset, vilket gladde henne<br />
storligen. Hon var mycket gladlynt.<br />
Vid ett annat tillfälle, då det var julgransplundring. Efter lekar och dans,<br />
skulle också granen ut. Pojkarna drog i rotändan och flickorna försökte hålla<br />
kvar granen med hjälp av faster Emma. Men granen skulle ut. Då kom<br />
farbror John till hjälp. Faster tog då tag i sänggaveln, men den åkte också<br />
med granen ut. Till mångas glädje över var faster och farbror skulle ligga till<br />
natten. Ja, detta var en händelse av många. Åren gick och gården<br />
utarrenderades på 50-talet till Lennart och Ruth Hennersten, innan dottern<br />
Gunhild kom hem och blev bonde. Hon driver fortfarande jordbruket. Sonen<br />
Nils drev droskrörelse. Dels hemma och senare i Tråvad. Han gick bort inte<br />
så gammal.<br />
Evert Gidstedt.<br />
maj 1995
NR 45<br />
BÄCKAGÅRDEN 1³ MALMENEDS ROTE<br />
1860 ägdes Bäckagården av Sven Svensson och Maria Nilsson. De flyttade<br />
1865 till N. Åsarp. Samma år inflyttade från Härlunda Lars Mattson f. 1820<br />
och hustrun Inga Maja Johansdotter f. 1828. De flyttade 1870 till Slättås<br />
Knutsgården (se nr 14 Slättås). Då inflyttade från Norra Vånga Lars Gustaf<br />
Andersson f.1832 och Inga Lena Jan-Pettersdotter f.1844 samt barnen<br />
Anders Fredrik, Johan Herman, Ida Kristina, Karl Erland, Agda Emilia,<br />
Gunnar Leonard och Gustaf Vilhard. De flyttade 1882 till Lars-Persgården<br />
Slättås för att året efter flytta till USA. 1882 köptes gården av Anders Gustaf<br />
Karlsson f.1854 och hustrun Emma Kristina Johansdotter f.1854.<br />
Malmened Bäckagården 1³ köptes av farfar och farmor 1882. De var båda<br />
födda i N.Vånga 1854. I N.Vånga hade de också börjat sin bana vid<br />
jordbruk. De hade innan de kom till Larv fått 3 pojkar. De 2 gick bort som<br />
barn. Sedan föddes 7 barn i Larv. Den yngste 1 juli 1896.<br />
Barnen, som levde hette Edvard, Gideon, Elna, Anna, Torsten, Sven, Judit<br />
och Tion. Farbror Sven fick inte växa upp i syskonskaran, utan fick sin<br />
uppväxt i farmors hem Höga i N.Vånga. Det var väl så att<br />
levnadsförhållandena inte var de allra bästa i den stora skaran barn. Det var<br />
med vemod man fick höra farbror Sven berätta om att han inte fick växa upp<br />
ihop med sina syskon. Han var säkert omhuldad där han var, men det var<br />
inte hemma. När han talade om detta ville hans ögon tåras. Det ger mången<br />
eftertanke.<br />
1912 delades gården. Min far Gideon köpte den del som hette Frälsegården.<br />
(Jon Andersgården)<br />
1913 gick farfar bort. Han var på väg till Skara, men dog vid järnvägen i<br />
Tråvad. Farfar deltog inte mycket i arbetet. Han gick klädd i kravatt, som det<br />
kallades. Hans storhet påverkade givetvis ekonomin och han kom därmed på<br />
obestånd. För att rädda så mycket som möjligt togs en förteckning fram över<br />
farmors hemgift (se bilaga) och gården skrevs så på farmor. Detta hade<br />
givetvis hänt medan farfar levde.<br />
När farfar var död kom farbror Edvard hem från Höga, där han varit dräng.<br />
Edvard kom att sätta sin prägel på mångt och mycket, Han kunde t.ex., när<br />
posten kom, ta båda tidningarna läsa den ena och lägga sig på den andra för<br />
att faster Anna, som också arbetade på gården, inte skulle kunna läsa först.<br />
Han ville också gärna jämföra de här gårdarna (Bäckag. och Frälseg.) och då<br />
var ju Bäckagården en riktig "pisshåla", sa han alltid. Farmor var ägare till<br />
sin död dagarna före jul 1934. Då hade jag redan kommit som dräng den 24<br />
okt. 1934.<br />
Syskonen Anna och Edvard köpte gården 1935 och hade jordbruket till<br />
1951, då Vera och jag arrenderade gården till 1969, då vi köpte den. Vi hade<br />
glädjen att få 3 barn. Lilian 1952, Anders 1955 och Lars 1958.<br />
Livet på gården har givetvis varit växlande. Under faster och farbrors tid var<br />
vi för det mesta 2 drängar. Vera och jag hade också drängar medan barnen<br />
var små. Boye Berner var den siste och kom när Lars var liten. Han blev<br />
våra och andra barns gunstling och är så än idag.<br />
Om man går tillbaka i tiden tänker jag på en episod faster Anna berättade.<br />
De hade tvättat och varit vid bäcken och sköljt. "Bengta <strong>Kajsa</strong>" hade då<br />
blivit våt om en fot. Vilken fot är i våter om <strong>Kajsa</strong> frågar faster. Den som
vetter åta Längjum blev svaret. Samma <strong>Kajsa</strong> hade födelsedag första<br />
söndagen i "årvänta" (advent) oavsett datum.<br />
Gården ägs nu av våran son Anders och hans hustru Elisabeth. De köpte<br />
1984 och har i år (1994) även köpt Frälsegården. (se nr 47)<br />
Evert Gidstedt<br />
NR 46<br />
FRÄLSEGÅRDEN 5³ MALMENEDS ROTE<br />
Far köpte fastigheten av sin far 1912. Den var då obebyggd. Det första som<br />
då hände var att bygga en bostad som inreddes med 1 rum och kök. Barnen<br />
kom sedan i tät följd. Harry 1912, Stina 1914, Lilly 1916, Gertrud 1917,<br />
Evert 1919, Clas-Ivan 1921 och Valter 1923. 7 barn på 11 år. Alla var<br />
inrymda i detta bostadsutrymme, så nog var det trångt om platserna. Det var<br />
säkerligen en del bekymmer. Far var inkallad under första världskriget. Hur<br />
länge vet jag ej, men mor var ju själv hemma med 4 barn. Ekonomin var<br />
heller inte den bästa.<br />
När vi växte upp hände det att mor hade hjälp med barnen. Edla hette en<br />
flicka, mycket omtyckt. Edlas mor var "Ellen i Dreven" (se nr 18 Slättås<br />
rote). Jag minns också Axel, "Bartas" son (se nr 7). Han var också omtyckt.<br />
Jag ville gärna sitta i hans knä. När jag var vuxen träffades vi i Herrljunga<br />
på en dans. Axel frågade då om jag inte nu skulle sitta i hans knä.<br />
Far deltog aktivt i det kommunala arbetet. Han satt i fullmäktige från det<br />
infördes 1919 tills Larv upphörde som självständig kommun 1952. Även till<br />
kyrkan var han knuten bl.a. som kyrkvärd i många år. Det var inte alltid så<br />
roligt att vara mor och barn med far så mycket borta.<br />
Tiden gick och en ny generation tog vid. 1948 arrenderade Harry och hans<br />
hustru Svea gården för att senare köpa den. Harry och Svea fick tre barn.<br />
Roger, Dahn och Ragnhild. Roger förolyckades i skogen 1973 endast 24 år<br />
gammal.<br />
Harry och Svea slutade med jordbruk 1979, då vår son Anders arrenderade<br />
och han har i år köpt gården hemmavid och sålt husen till Ove och Birgit<br />
Johansson.<br />
Evert Gidstedt.<br />
maj 1995
NR 47<br />
LASSAGÅRDEN 2:4 MALMENEDS ROTE<br />
Malmened 2:4 heter den plats på jorden varifrån jag har mina första minnen.<br />
De rör sig om stenmurar, vatten och djur. Stenmurar, därför att vägen mot<br />
skogen var kantad på båda sidor av sten, murar som farfar omsorgsfullt<br />
underhöll varje år. Vatten, därför att bäcken som rann nedanför husen var<br />
lockande, spännande och behaglig att gå i om sommaren. Djur, därför att<br />
dom finns överallt.<br />
Vattnet var det kanske något särskilt med. Mitt allra första minne är nog från<br />
tvätten med stora rykande kar i brygghuset följt av sköljning på bryggan nere<br />
vid bäcken.<br />
Vid en sådan stortvätt höll jag förresten på att drunkna. Pappa hade dämt<br />
upp bäcken och jag stod bakom moster och faster som bearbetade tvätten<br />
med stora klappträn på bryggan. Jag damp i och följde med strömmen under<br />
bryggan. Moster fick se mig när jag flöt upp på framsidan och drog upp mig.<br />
Som tur var i tid!<br />
Ett annat arbete jag minns tidigt var när de vuxna rev potatis för att få fram<br />
potatismjöl. Också det minnet har med vatten att göra. Det gick åt så<br />
mycket. Potatismassan fick sjunka till botten för att det prima mjölet skulle<br />
fällas ut.<br />
Det var ofta mörkt. Pappa och farfar arbetade gärna sent på kvällen, dom var<br />
kvällspigga. På hösten och vintern hade de en fotogenlampa med sig för att<br />
lysa upp. När dom gick förbi fönstret till mitt rum blev det ett rörligt ljus-<br />
och skuggspel på väggen. Det var spännande!<br />
Elektricitet fick vi först 1940.<br />
Ibland blev jag rädd för mörkret. Det var ofta förknippat med vad som i min<br />
fantasi kunde ske vid "Knaggen". Knaggen var en sten, halvvägs genom<br />
skogen till Kolöjorna. Långt före jag någonsin sett Knaggen var jag rädd för<br />
stenen. Det hängde kvar långt upp i tonåren, då jag ofta sprang förbi när jag<br />
tränade, nästan alltid med ett visst obehag.<br />
Annars tror jag att jag alltid upplevde naturen runt omkring som vänlig och<br />
"hemma".<br />
Djur, ja det fanns! Farfar lärde sig aldrig mjölka. Det var fruntimmersgöra.<br />
Nästa generation, pappa, mjölkade men han befattade sig inte med hönsen!<br />
Det var antagligen fruntimmersgöra i den generationen. Utom förstås när<br />
nån skulle nackas! När jag var bonde köpte vi ägg!<br />
Grannen Herman, körde mjölk till mejeriet i Larv. Vi låg i början av turen.<br />
Det var ett elände för alla var ju kvällsmänniskor och alltså slöa om<br />
morgonen. Var det inte färdigmjölkat när Herman kom blev han arg! Det var<br />
inte riktigt fint att vara morgontrött!<br />
Farfar byggde stenmurar som sagt! Han tyckte om att gå i skogen och var<br />
nog inte någon vidare bonde egentligen. Men han var bra på att hitta svamp!<br />
En gång dröjde han mycket länge på kvällen. Farmor trodde att han gjort sig<br />
illa och bådade upp alla för att gå ut och leta. Då kom han cyklande, barbent<br />
i kalsongerna. Byxorna låg på pakethållaren, han hade knutit om kring benen<br />
med snören och fyllt byxorna med kantareller.<br />
Jag minns när tyskarna gick in i Polen. Det var skördetid, alla kom in för att<br />
äta. Före nyheterna på radio var det en lång räcka meddelanden till svenska<br />
forts nästa sida.
forts från föregående sida<br />
fartyg. Jag var liten, bara fyra år, förstod naturligtvis inte vad som hände,<br />
men jag kände att något ändå var på gång. De vuxna var så allvarliga.<br />
Strödda bilder som kanske ger lite av livet runt 1940. Med den första cykeln,<br />
en begagnad renoverad damcykel, blev horisonten genast vidare.<br />
Kvänum sommaren 1994<br />
Anders Nilsson<br />
NR 48<br />
LASSAGÅRDEN 2:2 MALMENEDS ROTE<br />
Bäcken<br />
Gården ägdes 1860 av Sven Persson och hustrun Annika Andersdotter.<br />
Hustrun avled 1863 och gården övertogs 1861 av sonen Per Svensson. Per<br />
gifte sig 1869 med Annika Pehrsdotter från Bitterna. De hade en dotter<br />
Tullia Sofia. Annika dog 1896. Per hade en hushållerska, Lotta<br />
Johansdotter. Per slutade med jordbruket 1906 då Karl och Adelia Vinge<br />
övertog gården.<br />
Per och Lotta flyttade in i den lilla röda stuga, som fortfarande ligger en bit<br />
bakom huvudbyggnaden. Där bodde de tills de gick bort på 30-talet.<br />
Gården ligger mycket vackert intill ett litet vattendrag som rinner ut i<br />
Larvaån strax nedanför gården. Karl Vinge kom från Vedum och Adelia var<br />
född i Trävattna. De fick barnen Stina, Anders, Sven och Folke. Anders och<br />
Sven flyttade hemifrån omkring 1940. Stina bodde kvar hos sina föräldrar<br />
men flyttade senare till Karlsberg. Folke gifte sig med Elin f. Svensson, som<br />
kom från Längjum. De övertog Bäcken 1946 och då flyttade Karl och<br />
Adelia till den lilla stugan. Karl dog 1950 och Adelia 1958.<br />
Folke och Elin brukade gården på ca 66 tnl., varav 20 var åker, i över 40 år.<br />
Man kan säja att de var genuina, idoga småbrukare, som sällan eller aldrig<br />
klagade. Folke var ivrig jägare och gick gärna ut med bössan. Elin var glad,<br />
öppen och utåtriktad. De fick en dotter, Birgitta född 1949 och numera<br />
bosatt i Sjuntorp.<br />
Elin gick bort 1987 och Folke 199<strong>1.</strong> Birgitta är ägare av gården, men har<br />
den utarrenderad till en kusin, Staffan Vinge. Huset är uthyrt till Inger<br />
Lindberg som är en stor trädgårdsälskare, vilket man kan se om man har<br />
vägarna förbi.<br />
maj 1995
NR 49<br />
LASSAGÅRDEN 2:3 (JON-ANDERSGÅRDEN) MALMENEDS ROTE<br />
Gården 1/8 mtl hade sin ursprungliga placering i den östra delen av byn,<br />
men vid hemmansklyvningen på 1860-talet fick gården flytta ut som det<br />
kallades. Enligt berättelser var meningen att den större fastigheten (2/4<br />
mantal) skulle flyttat, men på grund av att brand förstörde husen på Jon-<br />
Andersgården 2:3, fick denna flytta från den ursprungliga boplatsen och<br />
ägaren till gården fick påbörja byggandet på den plats där den nu ligger.<br />
Till mangårdsbyggnaden som uppfördes 1865 hämtades - i den mån det var<br />
nytt virke - dyl. material från Boråstrakten. Tydligen var det ont om skog i<br />
närområdena på den tiden. Troligen var det ljunghedar som dominerade de<br />
områden som idag är skogbeväxta. Min far berättade att man förr i tiden,<br />
från de högre belägna platserna i Lassagården kunde iaktta gården<br />
Krabbelund som är belägen strax öster om stambanan vid Källeryd.<br />
Enligt ett kvitto från den 4 juni 1864 av Lantmätaren A. Hjort som<br />
verkställde hemmansklyvningen för de tre berörda i Lassagården kostade<br />
förrättningen sammanlagt 649 riksdaler varav den större gården av de tre<br />
betalade hälften. För utläggning av soldattorpet (Hôla) kostade detta 4<br />
riksdaler. År 1833 inflyttade till gården Per Andersson som var född 1805<br />
och hustrun Annika född 1807. De hade fem barn, sönerna Anders f. 1834,<br />
Svante f. 1836, Johannes f. 1838, Carl f. 1841 samt dottern Lotta f. 1845.<br />
Den senare gift med Alfred Andersson Kvarnåsen Larv. Anders var gift med<br />
Anna <strong>Kajsa</strong> Johansdotter f. 1848. De övertog gården efter hans föräldrar<br />
1867. Svante hade handelsbod i Sika men också en tid i det vi kallar Hôla.<br />
Sin sista tid tillbringade Svante Persson hos syster och svåger i Kvarnåsen.<br />
Han var gift med Anna E. Jonsdotter f. 1851 och från N. Vånga.<br />
De båda bröderna Carl och Johannes reste båda till Nordamerika, den<br />
förstnämnde med destination Chicago, Illinois år 1869. Johannes reste till<br />
Nebraska USA 1886. Försök har gjorts att spåra deras vidare öden i det nya<br />
landet, men det har ej lyckats att finna något.<br />
Anders Persson verkade också som auktionsförrättare och boutredningsman<br />
under 1860 och -70 talen. Ganska många protokoll, gamla handlingar och<br />
papper från den tiden har bevarats och är tecken på denna verksamhet.<br />
Anders Persson och hustrun Anna-<strong>Kajsa</strong> hade tre barn som blev vuxna: Ida<br />
Emelia f.1875, Karl-Oskar f. 1880 och Gustav Herman f. 1884.<br />
1911 gifte sig Gustav Herman och Elin Laurentsia f. 1886 från Frälsegården<br />
Karlsberg. De arrenderade gården. Ett 10-årigt kontrakt upprättades (se<br />
bilaga 1) och 1922 inköptes Malmened 2:3 (och 2:8 Torestorpsmarken) av<br />
Gustav Herman och Elin Andersson för 12000:-.<br />
Det kan här tilläggas att den ursprungliga arealen hade utökats med ett<br />
stycke mark. I slutet av 1800-talet inköpte gemensamt de tre gårdarna i<br />
Lassagården betes- och skogsmark, cirka 45 tnl. som såldes från gården<br />
Torestorp i Larv. Marken skiftades efter köpet så att varje gård fick sin<br />
andel. Området är beläget mellan Holmen och Frälsegården - Bäckagårdens<br />
skogsmark. År 1962 inköptes gården Malmened 2:3 och 2:8 av sonen Karl-<br />
Erik Hermansson som i sin tur överlät fastigheten 1982 till sonen Bendix<br />
Karl H. Hermansson. Av fastigheternas ekonomihus finns idag två mindre<br />
byggnader kvar. Bostadshuset totalrenoverades 1989.
I början av 1940-talet elektrifierades gårdarna i Lassagården med såväl kraft<br />
som lyse, till Kvarnåsen drogs ledning för endast lyse.<br />
I mitten av 1930-talet kopplades telefon in, men stolpar och tråd fick<br />
abonnenten, i detta fallet Herman Andersson, själva bekosta till Onsjö . Där<br />
kunde ledningen monteras på de därifrån befintliga stolparna fram till Larvs<br />
kyrkby där växel fanns. Mycket har förändrats i och med elektrifieringen,<br />
tidigare hade djuren under installningsperioden lösgjorts i lagårn för att gå<br />
och dricka vatten i en damm.<br />
Tröskverket drogs av hästar från det s.k. körhuset, vari tröskverksvandringen<br />
var uppställd. Efter ett s.k. "Pust" = c:a 1 till 2 tim, fortsatte arbetet inne på<br />
logen med att rensa säden från agnar. Då använde man ett enkelt rensverk<br />
som handdrogs. Säden skyfflades över på redskapet som kallades "Harpa".<br />
När större och mer kraftkrävande tröskning skulle utföras t.ex. rågtröskningen<br />
bytte man hjälp med varandra i granngårdarna, både manuellt och<br />
med hästar. Då monterades en extra dragbom på tröskvandringen och sen<br />
drogs det hela av två par hästar. I slutet på 1920-talet förekom tröskning<br />
med prägel. I Kvarnåsen hade man bara en häst vilket blev i minsta laget för<br />
att dra verket. Bevittnade här vid tillfälle "präglatröskning" Rågnekar hade<br />
bretts ut på loggolvet i två rader med axändan mot varandra. Två man som<br />
stod mot varandra började därefter slå på axen med sina redskap tills kornen<br />
pressats ur.<br />
Som nästa moment gällde det att skilja agnarna från kornen. Det gick så till<br />
väga att det urtröskade materialet kastades för hand med en liten skyffel. I en<br />
dyl. procedur hamnar de tyngsta och fullmatade kornen längst bort och det<br />
lättare materialet närmast. På så vis erhölls en viss separering av säden. Den<br />
på detta sätt tröskade råghalmen kom väl till pass för taktäckningen.<br />
Skogsmarkerna som kom att tillskiftas resp. gård i Malmened var sannolikt<br />
mest beväxta med ljung men givetvis var vissa områden gräsbevuxna och<br />
utnyttjades som gemensamhetsbeten för djuren. I slutet på 1800-talet blev<br />
dock ägarna till fastigheterna erbjudna att få dessa områden planterade och<br />
där staten stod för planteringskostnaderna. För Malmened 2:3 antogs<br />
erbjudandet men bara för c:a 1/3 av skogsmarksarealen. Övriga arealen<br />
ansågs behövas som betesmark. Dessa sistnämnda marker kom fram till<br />
omkring 1930 att förbli oplanterade. Vid den tiden planterades dock gran på<br />
området och de som utförde arbetet den gången var en skolklass från Larvs<br />
kyrkskola med läraren J.A. Lidén som bas.<br />
Vill här också göra en liten redogörelse i namnsammanhang, nämligen att<br />
vår förste man som här har beskrivits, Per Andersson f. 1805 figurerar i<br />
vissa fall under namnet Per Frisk. Sonen Anders blir A. Persson Frisk. För<br />
nästa generation, Gustav Herman Andersson, förekom namnet speciellt på<br />
skattsedel. Efter kontakt med pastorsexp. ströks namnet Frisk på 1940-talet<br />
Postbäringen sköttes i stor utsträckning av skolbarnen på den tiden, för<br />
Lassagården och till längre bort liggande gårdar. Om inga barn gick i skolan<br />
det året från gårdarna Öjorna, Hagen, Holmen eller Kvarnåsen bars tidningar<br />
och annan post med till Lassagården där den hämtades av folk från<br />
ovannämnda ställen.<br />
Karl-Erik Hermansson<br />
F.d. ägare till Malmened 2:3<br />
maj 1995
ilaga 1<br />
Arrendekontrakt<br />
Vi undertecknade upplåter och bortarrenderar vårt ägande 1/8 mantal<br />
Malmened Jon Andersgården till vår son Herman Andersson på Tio års tid<br />
eller 6 månader förutsagd ömsesidig uppsägning räknat från den 14 mars<br />
191<strong>1.</strong><br />
Mot följande villkor årligen.<br />
<strong>1.</strong> Kontant femtio kronor, hälften den första Maj den andra hälften den<br />
första oktober.<br />
2. Tre och en halv tunna råg. (= 120 kg)<br />
3. Sex tunnor havre.<br />
4. Fem tunnor Potatis, satt en halv tunna där arrendatorn sätter sina.<br />
5. En kanna nymjölk dagligen.<br />
6. Fem lass torv skall arrendatorn taga samt hemköra. Och så mycket<br />
ved som erfordras.<br />
7. Två rum i boningshuset å den östra ändan samt rättighet till farstun<br />
och vinden samt del i den lilla byggningen.<br />
8. Plats i svinhuset till en gris.<br />
9. Sommar och vinterföt ett får samt all avkastning efter detsamma.<br />
10. Skjuts så ofta som vi behöver.<br />
1<strong>1.</strong> Alla gårdens skatter och körslor skall arrendatorn svara för.<br />
12. Fem enbets lass ved erhåller arrendatorn där ägaren urvisar samt<br />
torvmosse till husbehov samt rätt upphugga tio tjog lövkärv å anvisat<br />
ställe samt höstplöja och så omkring 4 tunnor råg.<br />
Sålunda överenskommet<br />
Malmened Jon Andersgården den 11/2 1911<br />
A. Persson<br />
Cajsa Persson<br />
Ägare<br />
Med förestående kontrakt förklarar jag mig nöjd och förbinder mig<br />
detsamma uppfylla som ovan<br />
Herman Andersson<br />
Arrendator<br />
Bevittnas<br />
C.J. Lund Alma Lund
NR 50<br />
LASSAGÅRDEN 2:7 MALMENEDS ROTE<br />
Boningshuset uppfördes 1926 på tomt avstyckad från stamfastigheten<br />
Malmened 2:4. Denna sistnämnda fastighet ägdes av nedan nämnda<br />
personer. Nr 2:4 utarrenderades först, men såldes i början på 30-talet.<br />
Johan Alfred född 19-12 1854 död 26- 1 1941<br />
Klas Henrik född 20- 1 1861 död 2- 3 1945<br />
Karl Vilhelm född 1- 1 1867 död 11-12 1958<br />
Märta Olivia född 17-12 1870 död 7- 4 1950<br />
Vid försäljningen av gården 2:4 förbehöll man sig rätten att hämta fritt<br />
vedbränsle ur stamfastighetens skog.<br />
'Man har också låtit uppföra ett hönshus och fick med den tidens mått en rätt<br />
betydande äggproduktion. Många korgar ägg fick därmed bäras till Sanfrid<br />
Andersson Syttorp, som var mottagare och representant för<br />
producentföreningen Västgöta Ägg.<br />
Syskonen Johanssons hemhjälp under många år var trotjänarinnan Frida<br />
Sandgren, som ursprungligen kom från Ryd i Larv. Sparsamhet som var en<br />
dygd och kännetecken för personerna i detta hem. "Sparar du inte öret får du<br />
inte kronan" kunde Märta uttrycka. Berättelsen nedan är också ett tecken i<br />
den riktningen.<br />
Märta skulle som vanligt om åren resa till Lundsbrunns Kurort för att få de<br />
bad och annan behandling som hon tyckte var nyttig för sin hälsa. Resan dit<br />
kostade ju en del pengar, så varför inte pröva samåkning när det nu dök upp<br />
ett förslag i den riktningen. Så på söndag kväll när festen var slut på<br />
Hedalund skulle orkestern hem till Skara, så Märta fick möjlighet att hänga<br />
med, som det numera heter, för sin färd till Lundsbrunn. Det blev rätt sent<br />
på kvällen när taxin anländer till Lassagården. Bröderna Claes och Karl<br />
finnes emellertid uppe och Karl följer systern till bilen med väskor och allt<br />
som ska med. Märta intar sin plats som har reserverats för henne. Karl<br />
återvänder in till Claes som vill veta förstås hur det gick för henne. Karl<br />
berättar att nog såg det trångt ut i bilen, de var ju redan fyra personer i den,<br />
plus alla instrumenten. Claes reaktion blev given som utbrister "Det skulle<br />
varit jag - ut med skiten bara". Kännetecknande för personerna i detta hem<br />
var enkelhet ärlighet ett rättframt sätt men också kyrksamheten hade sin<br />
givna plats.<br />
God gästfrihet var de angelägna om i sitt hem, om Claes vänner inte hört av<br />
sig på ett tag, kunde han utbrista "va har jag gjort för ont nu eftersom du inte<br />
hört av dig".<br />
Testamente som fanns efter deras bortgång hade följande lydelse:<br />
Sedan boets kostnader gäldats och vissa legat utgått skall hela boets<br />
behållning oavkortat överlämnas till Larvs kommun för förvaltning av<br />
kommunalnämnden. Medlen skola utgöra en fond som benämnes "Syskonen<br />
Karl och Märta Johanssons hjälpfond" vars avkastning skall användas till<br />
underhåll av ännu en hemvårdarinna, som vid sidan av den tidigare anställda<br />
hemvårdarinnan, skall utföra sin tjänst inom Larvs sockens nuvarande<br />
område. Denna hemvårdarinna skall hjälpa i första hand äldre sjuka och<br />
ensamboende personer, som behöver bistånd.<br />
Lassagården Larv 27 mars 1950<br />
Karl Johansson Märta Johansson
forts.<br />
Sedan Vara kommun tillkommit har sammanslagning av flera liknande<br />
fonder skett och har som utdelningsområde Vara Kommun och går under<br />
benämningen Sociala Samfonden.<br />
En syster till de här ovan nämnda nämligen Ida Maria Andersson och som<br />
under sin verksamma tid bodde på Marbogården Slättås Larv och var gift<br />
med Fredrik Andersson testamenterade sin kvarlåtenskap till Larvs<br />
församling och hade benämning "Ida Anderssons fond". Denna fond har<br />
numera sammanslagits med tre stycken övriga fonder i församlingen och går<br />
numera under benämningen Larvs församlings barn- och ungdoms Samfond.<br />
Nuvarande innehavare av Malmened Lassagården 2:7 är Lars och Lena<br />
Lindahl.<br />
Karl-Erik Hermansson.<br />
En förteckning över namn på olika åkerbitar på Malmened.<br />
Aplahôla, Kilen, Gärdet, Stöttinga, Ringdaln, Lundbergs mad, Mossen,<br />
Knektalöcka, Kärsbackaakern, Artelant, Lundbergs säcka, Alelun,<br />
Lilla o Stora Stenbäcka, Hôlm, Habo löcka, Stenbeten, Rumpen,<br />
Leringen, Kålgårn och Plöjera.<br />
maj 1995
NR 51<br />
BACKGÅRDEN MALMENEDS ROTE<br />
Backgården ägdes 1861 av Erik August Risbäck och mamsell Karolina<br />
Charlotta Robsahne. De flyttade 1872 till Södra Björke.<br />
Johan Andersson och hustrun Maria Christina Johansdotter kom från Vinköl<br />
1872. Johan hade många förtroendeuppdrag. Han var ledamot av kyrko- och<br />
skolrådet, skiftesgodeman, ledamot i komm.nämden och nämndeman. De<br />
hade fem barn; Emil, Ester, Elisabeth (Elise), Karl och Helena. Maria<br />
Christina dog 1902. Av barnen var Helena och Karl, senare kallad "morbror<br />
Karl", kvar hemma i Backgården och hjälpte till med gårdens skötsel.<br />
Elisabeth (Elise) var då bosatt i Binneberg. 1897 el. 98 skulle hon besöka en<br />
kusin, som var lärare i Odensåker. Hon hämtades vid stationen med häst och<br />
vagn av Svante Larsson. Det blev en lyckosam färd för inte långt efter blev<br />
hon fru Larsson. Svante hade gård i Binneberg, inköpt för pengar han tjänat i<br />
Amerika. De fick sju barn; Edit, John, Nils, Sven, Karl, Gösta och Astrid.<br />
Alla utom Astrid var födda i Binneberg. Edit vistades tidvis i Backgården<br />
hos sin morfar och moster.<br />
Moster Helena gifte sig med Nils Krok. Johan Andersson blev gammal och<br />
"morbror Karl", som skulle sköta gården var förvisso ingen bonde. För att<br />
rädda gården kom Elise med make Svante och övertog Backgården 191<strong>1.</strong><br />
Johan blev 92 år och dog 1925. Kvar bodde även "morbror Karl" till sin död<br />
1946. Han var nämndeman i många år och var också intresserad av gamla<br />
ting. Han hade en ansenlig samling av olika gamla föremål.<br />
Svante Larsson var en fin och försynt människa, berättar hans dotter Astrid.<br />
Han ville aldrig göra något ont. Han gick bort 1932, 69 år gammal. Därefter<br />
sköttes gården av sönerna. Edit, John och Nils hade redan lämnat hemmet<br />
och även Sven flyttade snart till S.Lundby för att bli bonde. Alla pojkarna<br />
var mycket hästintresserade och särskilt John och Nils kom att ägna sig åt<br />
avelsarbete med ardennerhästar. Kvar i Backgården blev Karl, Gösta och<br />
Astrid. Elise blev sjuklig och så småningom sängliggande. Det var Astrid,<br />
som fick förestå hushållet i många år. Elise dog 1944 och Astrid gifte sig<br />
1946 och flyttade till Partille. Karl var nämndeman under några år. Astrid<br />
och Karl var goda sångare och medlemmar av kyrkokören i Larv. Karl köpte<br />
gården efter Elise bortgång. Gösta, som var handikappad blev hela sitt liv<br />
bosatt hos sin bror. De förblev båda ogifta. Karl anställde Edit Frii som<br />
hushållerska. Hon stannade kvar tills både Gösta och Karl gick bort 1969<br />
resp. 1970. Gården såldes då till Erland och Lilly Högemark, som bosatte<br />
sig där med barnen Irene, Christer och Ulrika. Erland, som har varit<br />
kommunal- och landstingsman har hela tiden haft gården utarrenderad. Nu<br />
är det Håkan Johansson, Frälsegården, som arrenderar.<br />
Sonen Christer med hustru Helena byggde ett hus i björkdungen bredvid<br />
gårdshuset. Christer gick dock bort 1990. Helena med de två barnen bor<br />
fortfarande kvar.<br />
maj 1995
Minnen från Backgården berättade av Inga-Lisa Andersson.<br />
Min mor Edit Onsjö var den äldsta av de sju barnen Larsson i Backgården.<br />
Eftersom vi inte bodde mer än några kilometer bort, var det därför vanligt att<br />
mina systrar och jag var och hälsade på mormor, våra morbröder och vår<br />
moster. Morfar dog 1932 så honom minns jag bara mycket svagt. En bror till<br />
mormor bodde också i Backgården. Han kallades "morbror Karl" av alla.<br />
Det första minne jag har av mormor måste ha varit, när jag var 3-4 år. Vi var<br />
ute och tog en promenad. Mormor stannade plötsligt och lyfte lite lät på sina<br />
långa kjolar. När hon fortsatte syntes en mörk, våt fläck i gruset. Jag minns<br />
precis platsen med de höga träden på ömse sidor om vägen, hur mormor<br />
obekymrat fortsatte promenaden och att ingen annan tog någon notis. Det<br />
måste varit en märklig händelse, eftersom jag minns den så klart efter mer<br />
än 60 år. Jag har senare hört berättas att det inte var ovanligt att kvinnorna,<br />
med sina långa kjolar, gjorde så på den tiden.<br />
Ett annat minne. Den goda doften av äpplen, när man kom upp på den öppna<br />
vinden, där det låg Åkerö, Gravensteiner och Meloner i prydliga rader. Det<br />
fanns också två gavelrum på vinden. I det ena bodde "pojkarna", d.v.s. mina<br />
morbröder, Karl och Gösta. I det andra "morbror Karl". Han samlade på<br />
gamla ting och det var mycket spännande att höra honom berätta om de<br />
olika föremålen och också höra honom spela på sitt psalmodikon. Alla dessa<br />
ting finns nu på museet i Larvs skola. Mormor låg sjuk i många år och hon<br />
tyckte mycket om att hennes barnbarn läste högt för henne. Det var många<br />
gånger jag satt på hennes säng och läste, mest religiösa böcker av<br />
författarinnan Runa. Min moster Astrid, som var den som skötte mormor<br />
tills hon gick bort 1944, berättar att mormor höll mycket sträng ordning på<br />
sin dotter och sina söner Karl och Gösta. Det var de som bodde hemma och<br />
skötte om gård och hus. Det var inte lönt, att de försökte dölja något.<br />
Mormor visste ändå hur allt låg till.<br />
Gösta hade blivit skadad vid födseln och var handikappad, men skötte ändå<br />
ladugården.<br />
Mormor fick mycket god omvårdnad under alla de år hon var sjuk och den<br />
sista tiden helt sängliggande. Jag kan inte låta bli att tänka på hur mycket,<br />
som har skett inom sjukvården sedan dess. Nu finns det helt andra<br />
möjligheter med hjärtmediciner, pacemaker för att inte tala om hjärtbyte.<br />
Det finns naturligtvis många andra minnen från Backgården. Alla julkalas då<br />
hela släkten var samlad. All den goda maten och den gemenskap som fanns.<br />
Hur vi lekte med alla kusinerna. Ja det är bara fina och goda minnen jag och<br />
mina syskon har från mormors i Backgården.<br />
Inga-Lisa Andersson.<br />
maj 1995
NR 52<br />
MALMENED 7:1 MALMENEDS ROTE<br />
Frälsegården även kallad Jon Andersgården har, enligt vad som kan läsas ut<br />
av dokument, brukats av samma släkt i fyra generationer.<br />
Nuvarande ägaren Håkan Johanssons farfars far skrev 1853 under ett<br />
arrendekontrakt med Johannes Andersson enligt vilket han för 58 RB(<br />
riksdaler banco ) fick bruka 1/8 mantal.<br />
Vår farfars far respektive morfars far, Johannes Svensson, och hans hustru<br />
Johanna Håkansdotter undertecknade kontraktet med "hand på penna".<br />
Johanna Håkansdotter var bördig från Perstorp och Johannes Svensson<br />
troligtvis enligt hörsägen från Harslätt. Han lär tidigare enligt vad som sägs<br />
varit rättare på Hubo.<br />
Enligt ett köpekontrakt upprättat 1859 köpte Johannes Svensson 1/32 mantal<br />
Frälsegården "såsom sin everdeliga egendom" tillsammans med sin hustru.<br />
Johannes Svensson benämns i kontraktet som hemmansägare. På vilka<br />
grunder detta görs är osäkert, men eventuellt kan han redan tidigare köpt<br />
delar av gården. Säljare var Hans Björk och hans hustru <strong>Kajsa</strong> Hansdotter.<br />
Köpesumman var 625 riksdaler riksmynt.<br />
Johannes Svensson och Johanna Håkansdotter fick sex barn troligtvis födda<br />
i följande ordning. Äldst var Anna Maria (Maja) som gifte sig med A.J.<br />
Larsson i Marbogården, där hon blev styvmor till fyra barn som hon<br />
uppfostrade strängt i Herrans tukt och förmaning.<br />
Därefter föddes Johan August som kom att utvandra till Wintrop,<br />
Minnesota, USA. Han gifte sig med en flicka från Längjum. Han blev<br />
jordbrukare däröver och fick tre söner och två döttrar. En del av barnen fick<br />
möjligheter att studera bl. a. dottern Cornelia som blev lärarinna . I flera år<br />
undervisade hon i kanalzonen i Panama. För bara några år sedan hade hon<br />
besök i Minneapolis av släkten från Frälsegården.<br />
Tredje barnet i raden var Klara, som i många år hade tjänst som husjungfru<br />
hos en guldsmedsfamilj vid namn Rahlén i Borås. Hon var en stilig dam<br />
med hårt snörd midja och fina kläder från stan. På sommrarna kom hon hem<br />
på litet semester och hade då med sig presenter till sina brorsbarn hemma i<br />
Frälsegården. Vid något tillfälle var också barnen Rahlén med på besök.<br />
Sina sista år bodde hon hos sin syster och svåger till "Emmes".<br />
Fjärde barnet var Emma Lovisa. Hon gifte sig med Jonas Jakobsson från<br />
Fyrunga och tillsammans köpte de 1905 "Emmes", där hon bodde till sin<br />
död 1932. Det var ordning och reda med Emma och hon sågs som sträng av<br />
sina brorsbarn men samtidigt var hon godhjärtad och hjälpsam.<br />
Matilda Soffia föddes därefter, Det är intressant att notera att hennes namn<br />
stavas olika i olika handlingar. Tre stavningar förekommer nämligen Soffia,<br />
Sophia och Sofia. Av släkt, grannar och vänner kallades hon dock för Soffi.<br />
Hon förblev hemmadotter och hjälp för yngste brodern och hans familj och<br />
för sina systrar. "Faster Soffi var alltid så snäll". Hon avled 1947 i Skara vid<br />
81 års ålder hos sin brorsdotter Annie. I sitt sätt att vara var hon djupt<br />
religiös och mycket litet påverkad av tidens utveckling. Hon hade t.ex.<br />
aldrig gjort några längre resor och klädde sig gammaldags i långa kjolar och<br />
huvudkläde. Hon hade aldrig ägt en hatt i hela sitt liv och håret hade hon<br />
stramt mittbenat med en hård fläta uppsatt i nacken.<br />
Yngst av syskonen var Anders Fredrik född 1872 och död 1912. Han kom<br />
att överta gården, så mer om honom senare.
Vad skedde då med gården under denna tid? Till 1873 låg tydligen två<br />
gårdar bredvid varandra i nuvarande Frälsegården. Enligt ett dokument om<br />
hemmansklyvnig flyttades nu en av gårdarna ut. Johannes Svensson fick<br />
tydligen bo kvar på 5/32 mantal och Anders Svensson fick 3/32 mantal.<br />
Dessa byggnader flyttades till vad som sedermera kallades "Emmes" (Jon<br />
Andersgården). Handlingen rörande hemmansklyvningen är mycket<br />
detaljerad bl. a. beskrivs byggnaderna sålunda :<br />
"No 1 Mangårdsbyggnad af timmer med tillbygge vid sidan, 42 fot lång, 18<br />
fot bred och 9 fot hög under halm och torftak, innehållande 4 rum, kök och<br />
förstuga, samt vind ofanpå i brukbart skeck". Likaså är det exakt specificerat<br />
vad flyttningskostnaderna skulle vara och vem som skulle betala vad.<br />
Fredrik Johansson och Elisabeth Johansdotter född på Matsagården 1871 i<br />
Södra Lundby vigdes på Slongö, som hennes far också var ägare till, den<br />
31/12 1902. Samma år hade Fredrik Johansson övertagit Frälsegården.<br />
Fredrik Johansson var för sin tid en driftig lantbrukare och dessutom<br />
intresserad av kommunala frågor. Han var dessutom en duktig finsnidare<br />
och fortfarande finns möbler, som han har varit med och tillverkat, bevarade<br />
i släkten.<br />
Fredrik och Elisabeth fick i snabb följd sex barn:<br />
Elsa Johanna född 1904, död 1981<br />
Annie Eleonora född 1905, död 1994<br />
Maria Teresia född 1906<br />
Anders Viktor född 1907, död 1986<br />
Gustaf född 1909, död 1990<br />
Karl Arvid född 191<strong>1.</strong><br />
Den 1/2 1912 avled Fredrik efter en tids cancersjukdom och Elisabeth blev<br />
ensam med sex små barn. Man kan bara föreställa sig hur bekymmersamt<br />
detta var. Elisabeth var tvungen att anställa en dräng för att klara sysslorna<br />
på gården och snälla släktingar hjälpte för en tid till med barnen. Hjälp råd<br />
och dåd fick hon också av sin bror Axel Johansson på Slongö, som även<br />
blev barnens förmyndare. Många gånger fick hon också hjälp av sin gode<br />
granne Gideon Karlsson och hans fru Agnes.<br />
Tiden gick emellertid och snart kunde Anders och Gustav hjälpa till med<br />
gårdens skötsel. Gården brukades oskiftad av Elisabeth till hennes död 1935.<br />
De sex barnen gick olika öden till mötes. Elsa (Elsie) utvandrade vid 18 års<br />
ålder till USA, där hon en tid vistades hos sin morbror Johan i Brooklyn<br />
N.Y. Senare fick hon anställning på Waldorf Astoria, det berömda hotellet,<br />
och gifte sig med Gustav Wettertröm, ursprungligen Stockholmare. Hon<br />
återvände till Sverige, när maken hade dött, och bosatte sig i Göteborg dock<br />
med många återbesök i USA.<br />
Annie gifte sig med Anders Carlsson på Bossgården i Edsvära och fick en<br />
dotter Aina. Efter endast ett och ett halvt års äktenskap blev hon änka men<br />
fortsatte därefter att bruka gården i tio år. Hon bodde därefter i Skara, där<br />
dottern gick på läroverket, och sedan i Göteborg och Borås, där dottern är<br />
gymnasielärare sedan många år. Aina tillbringar numera alla lov och många<br />
helger på Stenbacken i Larv.<br />
Maria (Mia) var "hemmadotter" till 1942 då hennes bröder gifte sig och tills<br />
dess deltog hon i gårdens skötsel. Därefter fick hon tjänst hos familjen<br />
Platon i Vara och sedan i ca 30 år hos familjen Sjödin i Herrljunga, där hon<br />
fortfarande bor.
Anders gifte sig 1942 med Sara Bengtsson från Lunnatorp och de brukade<br />
gården från detta år först som arrendatorer men efter 1946 som ägare. Mer<br />
om detta senare. Anders och Sara fick två barn, Håkan nuvarande ägare till<br />
gården och gift med Marianne Olsson 1969 och Birgit, textillärare, gift 1967<br />
med Ove Johansson också han lantbrukare. Håkan och Marianne har två<br />
barn Elisabeth och Per-Arne och Birgit och Ove har tre barn, Fredrik, Jesper<br />
och Sofia.<br />
Gustav gifte sig 1942 med Svea Klasson i Frälsegården, Slättås, De kom att<br />
tillsammans bruka gården och fick fyra barn, Lisbet, Ann-Marie, Solveig<br />
och Lars-Åke.<br />
Karl gick lantmannaskola och blev kontrollassistent och därefter tjänsteman<br />
på Hushållningssällskapet. Efter flitiga korrespondensstudier gick han på<br />
Handelshögskolan i Göteborg, där han sedan många år verkat som<br />
auktoriserad revisor med egen revisionsfirma.<br />
Anders och Sara blev alltså 1946 ägare till Frälsegården. Samma år köpte de<br />
också ut Gustavs del av "Emmes", som de båda bröderna ägt tillsammans<br />
sedan 1936. Ytterligare en gård lades detta år till Frälsegården nämligen<br />
granngården Staragården som inköptes av Anders Martin Pettersson.<br />
Sara och Anders åstadkom genom hårt arbete och god framtidssyn oerhörda<br />
förbättringar på gården under den tid de brukade den. 1947 byggdes ladan<br />
om och 1954 ersattes den gamla och obekväma mangårdsbyggnaden med en<br />
ny. Lagården byggdes om 1966 och har sedan ytterligare tillbyggts.<br />
Sedan 1964 brukades gården i hälften bruk av Anders och sonen Håkan,<br />
som därefter 1984 köpte den. Idag brukas den tillsammans med arrende av<br />
Backgården.<br />
På tomten av gamla Staragården har Håkan och Marianne Johansson och<br />
Ove och Birgit Johansson byggt bostäder åt sig och sina familjer.<br />
Larv i febr.-95<br />
Aina Carlsson och Håkan Johansson<br />
i samarbete
NR 53<br />
SKOGSBRYNET MALMENEDS ROTE<br />
Här byggde Rune Jonsson ett garage 1969 och bostad 1971-72. Familjen<br />
bodde tidigare på Källsro, Larv. Rune f. 18-9 1935 och Marianne 6-9 1946.<br />
Rune köpte Gustav Johanssons lastbilsåkeri Lockebacke 1966. Han<br />
avyttrade det 1977, för att senare bli vaktmästare på idrottsplatsen<br />
Hedensborg. Marianne har varit dagmamma, kontorist, växeltelefonist på<br />
Vara vårdcentral och arbetar nu som vårdarinna. De har barnen, Dan f. 20-<br />
12 1965, Lars f. 6-6 1967 och Monika f. 15-3 1972.<br />
NR 54<br />
HÖGADAL MALMENEDS ROTE<br />
Huset byggt 1962 av Åke och Margit Frii. Åke f. 19-11 1916 och Margit f.<br />
12-8 1920. Hon avled den 21-9 199<strong>1.</strong> Åke körde lastbil 13 år sedan hade<br />
han Taxi o Skolbuss i 30 år. Han sålde taxirättigheterna till Tord Johansson,<br />
Ryd. Margit arbetade som affärsbiträde och hemsamarit. Hon var född i<br />
Knapetorp.<br />
NR 55<br />
HEDENSBORG <strong>LARV</strong>S ROTE<br />
1946 inköptes mark från Kaggården och Hubo och arbetet med en<br />
fotbollsplan påbörjades. Den invigdes 1949. Ny klubblokal byggdes 1969.<br />
Den har senare renoverats och byggts till flera gånger. För övrigt hänvisas<br />
till den jubileumsskrift som har skrivits om Larvs FK.