REZUMATUL TEZEI DE DOCTORAT - USAMV Cluj-Napoca
REZUMATUL TEZEI DE DOCTORAT - USAMV Cluj-Napoca
REZUMATUL TEZEI DE DOCTORAT - USAMV Cluj-Napoca
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
UNIVERSITATEA <strong>DE</strong> ŞTIINŢE<br />
AGRICOLE ŞI MEDICINĂ VETERINARĂ<br />
CLUJ-NAPOCA<br />
ŞCOALA DOCTORALĂ<br />
FACULTATEA <strong>DE</strong> AGRICULTURĂ<br />
SPECIALIZAREA FITOTEHNIE<br />
Ing. Marin Liviu TOMOŞ<br />
<strong>REZUMATUL</strong> <strong>TEZEI</strong> <strong>DE</strong> <strong>DOCTORAT</strong><br />
CERCETARI PRIVIND TEHNOLOGIA <strong>DE</strong> CULTIVARE<br />
A GRÂULUI ŞI SECAREI <strong>DE</strong> TOAMNĂ ÎN SISTEM ECOLOGIC<br />
CONDUCĂTOR ŞTIINŢIFIC,<br />
Prof. univ. dr. ing. LEON SORIN MUNTEAN<br />
CLUJ-NAPOCA<br />
2010
CUPRINS Teză Rezumat<br />
Introducere....................................................................................................<br />
Capitolul 1 SISTEMUL <strong>DE</strong> AGRICULTURĂ ECOLOGICĂ PE PLAN<br />
9 8<br />
MONDIAL ŞI ÎN ROMÂNIA .......................................................................<br />
1.1. Sistemul de agricultură ecologică pe plan mondial................................... 12 9<br />
1.2. Sistemul de agricultură ecologică în România .........................................<br />
Capitolul 2 STADIUL ACTUAL AL CERCETĂRILOR PRIVIND<br />
22 10<br />
CULTURA GRÂULUI ŞI SECAREI ÎN SISTEM ECOLOGIC ............. 29 11<br />
2.1. Suprafaţa şi producţia de grâu şi secară cultivată în sistem ecologic ....... 29 -<br />
2.2. Materialul biologic utilizat în cultura ecologică a grâului şi secarei ....... 36 -<br />
2.3. Măsuri tehnologice specifice în cultura ecologică a grâului şi secarei de toamnă<br />
2.3.1. Măsuri tehnologice specifice în cultura ecologică a grâului ..........<br />
2.3.2. Măsuri tehnologice specifice în cultura ecologică a secarei ..........<br />
2.3.3. Lucrările solului în sistemul Eco-Dyn ...........................................<br />
Capitolul 3 OBIECTIVELE CERCETĂRILOR. CONDIŢIILE<br />
PEDOCLIMATICE ÎN CARE S-AU EFECTUAT CERCETĂRILE.<br />
MATERIALUL BIOLOGIC ŞI METODA <strong>DE</strong> LUCRU...........................<br />
52 11<br />
3.1. Obiectivele cercetărilor ………….....................….………….................. 52 -<br />
3.2. Condiţiile pedoclimatice în care s-au efectuat cercetările………............. 54 -<br />
3.2.1. Cadrul natural Chimindia- judeţul Hunedoara................................ 54 -<br />
3.2.2. Cadrul natural Fireteaz – judeţul Arad............................................ 58 -<br />
3.3. Materialul biologic utilizat în cultura ecologică a grâului şi secarei de toamnă ... 61 -<br />
3.3.1. Soiul Arieşan................................................................................... 61 -<br />
3.3.2. Soiul GK Kalasz.............................................................................. 63 -<br />
3.3.3. Soiul Gk Betadur............................................................................. 64 -<br />
3.3.4. Soiul Franckenkorn......................................................................... 65 -<br />
3.3.5. Soiul Suceveana..............................................................................<br />
3.4. Factori şi graduări - Variantele luate în studiu, în cele două câmpuri<br />
67 -<br />
experimentale Chimindia şi Fireteaz................................................................ 68 -<br />
3.4.1. Factori şi graduări la grâu................................................................ 68 12<br />
3.4.2. Variantele experimentale studiate la secară.................................... 70 12<br />
3.5. Biofertilizatori ecologici utilizaţi……………………………….............. 71 -<br />
3.5.1. Ecofertil P....................................................................................... 71 -<br />
3.5.2. Azotofertil....................................................................................... 72 -<br />
3.5.3. Biomit Plussz.................................................................................. 73 -<br />
3.5.4. Preparate biodinamice..................................................................... 74 -<br />
3.6. Lucrările efectuate în câmpurile experimentale……………………........ 75 -<br />
3.6.1. Lucrările efectuate în câmpul experimental Chimindia.................. 76 -<br />
3.6.2. Lucrările efectuate în câmpul experimental Fireteaz .....................<br />
Capitolul 4 REZULTATE OBŢINUTE PRIVIND STAREA <strong>DE</strong><br />
85 -<br />
VEGETAŢIE LA INTRAREA ŞI IEŞIREA DIN IARNĂ ........................ 95 13<br />
4.1. Numărul de plante de grâu la intrarea şi ieşirea din iarnă….....................<br />
4.1.1. Numărul de plante de grâu la intrarea şi ieşirea din iarnă în anul<br />
95 -<br />
2006-2007 .................................................................................................<br />
4.1.2. Numărul de plante de grâu la intrarea şi ieşirea din iarnă în anul<br />
95 -<br />
2007-2008 ................................................................................................. 100 -<br />
2<br />
12<br />
36<br />
36<br />
46<br />
48<br />
9<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-
4.1.3. Numărul de plante de grâu la intrarea şi ieşirea din iarnă în anul<br />
2008-2009 .................................................................................................<br />
4.1.4. Numărul de plante de grâu la intrarea şi ieşirea din iarnă, media<br />
anilor 2006-2009.......................................................................................<br />
4.2. Numărul de plante de secară la intrarea şi ieşirea din iarnă......................<br />
4.2.1. Numărul de plante de secară la intrarea şi ieşirea din iarnă în<br />
câmpul experimental Chimindia...............................................................<br />
4.2.2. Numărul de plante de secară la intrarea şi ieşirea din iarnă în<br />
câmpul experimental Fireteaz..................................................................<br />
Capitolul 5 REZULTATE OBŢINUTE PRIVIND DATELE<br />
FENOLOGICE - CICLUL <strong>DE</strong> VEGETAŢIE............................................<br />
5.1. Rezultate obţinute privind datele fenologice la grâul de toamnă .............<br />
5.1.1. Datele fenologice la grâu în anul 2006-2007..................................<br />
5.1.2. Datele fenologice la grâu în anul 2007-2008..................................<br />
5.1.3. Datele fenologice la grâu în anul 2008-2009..................................<br />
5.2. Rezultate obţinute privind datele fenologice la secară..............................<br />
5.2.1. Datele fenologice la secară în anul 2006-2007...............................<br />
5.2.2. Datele fenologice la secară în anul 2007-2008...............................<br />
5.2.3. Datele fenologice la secară în anul 2008-2009...............................<br />
Capitolul 6 REZULTATE OBŢINUTE PRIVIND BURUIENILE LA<br />
VARIANTELE LUATE ÎN STUDIU...........................................................<br />
6.1. Rezultate obţinute privind buruienile la Chimindia..................................<br />
6.1.1. Buruienile dominante în anul 2007.................................................<br />
6.1.2. Buruienile dominante în anul 2008.................................................<br />
6.1.3. Buruienile domonante în anul 2009................................................<br />
6.2. Rezultate obţinute privind buruienile la Fireteaz......................................<br />
6.1.1. Buruienile dominante în anul 2007.................................................<br />
6.1.2. Buruienile dominante în anul 2008.................................................<br />
6.1.3. Buruienile domonante în anul 2009................................................<br />
Capitolul 7 REZULTATE OBŢINUTE PRIVIND ELEMENTELE <strong>DE</strong><br />
PRODUCTIVITATE ŞI INSUŞIRILE FIZICE ŞI <strong>DE</strong> CALITATE<br />
ALE SEMINŢELOR <strong>DE</strong> GRÂU ŞI SECARĂ...........................................<br />
7.1. Elementele de productivitate, însuşirile fizice şi de calitate ale<br />
seminţelor de grâu............................................................................................<br />
7.1.1. Evaluarea producţiei medii la grâu în anii 2007-2009....................<br />
7.1.2. Masa a 1000 boabe în anii 2007,2008,2009 şi media anilor 2007-<br />
2009 ..........................................................................................................<br />
7.1.3. Puritatea seminţelor de grâu în anii 2007,2008,2009 şi media<br />
anilor 2007-2009.......................................................................................<br />
7.1.4. Umiditatea seminţelor de grâu în anii 2007,2008,2009 şi media<br />
anilor 2007-2009.......................................................................................<br />
7.1.5. Însuşirile calitative ale soiurilor de grâu, media anilor 2007-2009<br />
7.2. Elemente de productivitate, însuşirile fizice şi de calitate ale seminţelor<br />
de secară...........................................................................................................<br />
7.2.1. Evaluarea producţiei medii la secară în anii 2007-2009, la<br />
Chimindia şi Fireteaz................................................................................<br />
3<br />
103<br />
107<br />
111<br />
111<br />
113<br />
116<br />
116<br />
116<br />
121<br />
127<br />
131<br />
131<br />
132<br />
135<br />
136<br />
137<br />
137<br />
138<br />
138<br />
139<br />
139<br />
139<br />
140<br />
141<br />
141<br />
141<br />
145<br />
149<br />
154<br />
159<br />
161<br />
161<br />
-<br />
13<br />
-<br />
14<br />
15<br />
15<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
15<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
16<br />
-<br />
-<br />
16<br />
16<br />
17<br />
18<br />
19<br />
19
7.2.2. Masa a 1000 boabe în anii 2007,2008,2009 şi media anilor 2007-2009 ...<br />
7.2.3. Puritatea seminţelor la secară în anii 2007,2008,2009 şi media<br />
anilor 2007-2009.......................................................................................<br />
7.2.4. Umiditatea seminţelor la secară în anii 2007,2008,2009 şi media<br />
anilor 2007-2009......................................................................................<br />
Capitolul 8 REZULTATE OBŢINUTE PRIVIND PRODUCŢIA <strong>DE</strong><br />
BOABE LA GRÂU ŞI SECARĂ..................................................................<br />
8.1. Producţia de grâu la Chimindia.................................................................<br />
8.1.1. Producţia de grâu la Chimindia în anul 2007..................................<br />
8.1.2. Producţia de grâu la Chimindia în anul 2008..................................<br />
8.1.3. Producţia de grâu la Chimindia în anul 2009..................................<br />
8.1.4. Producţia de grâu la Chimindia, media anilor 2007-2009 .............<br />
8.2. Producţia de grâu la Fireteaz.....................................................................<br />
8.2.1. Producţia de grâu la Fireteaz în anul 2007......................................<br />
8.2.2. Producţia de grâu la Fireteaz în anul 2008......................................<br />
8.2.3. Producţia de grâu la Fireteaz în anul 2009......................................<br />
8.2.4. Producţia de grâu la Fireteaz, media anilor 2007-2009..................<br />
8.3. Producţia de secară la Chimindia..............................................................<br />
8.3.1. Producţia de secară la Chimindia în anul 2007...............................<br />
8.3.2. Producţia de secară la Chimindia în anul 2008 ..............................<br />
8.3.3. Producţia de secară la Chimindia în anul 2009 ..............................<br />
8.3.4. Producţia de secară la Chimindia, media anilor 2007-2009 ..........<br />
8.4. Producţia de secară la Fireteaz..................................................................<br />
8.4.1. Producţia de secară la Fireteaz în anul 2007...................................<br />
8.4.2. Producţia de secară la Fireteaz în anul 2008...................................<br />
8.4.3. Producţia de secară la Fireteaz în anul 2009...................................<br />
8.4.4. Producţia de secară la Fireteaz, media anilor 2007-2009 ..............<br />
Capitolul 9 REZULTATELE OBŢINUTE PRIVIND EFICIENŢA<br />
ECONOMICĂ LA GRÂU ŞI SECARĂ.......................................................<br />
9.1. Eficienţa economică la grâu, media anilor 2007-2009, în câmpul<br />
experimental Chimindia...................................................................................<br />
9.2. Eficienţa economică la grâu, media anilor 2007-2009 în câmpul<br />
experimental Fireteaz......................................................................................<br />
9.3. Eficienţa economică la secară, media anilor 2007-2009 în câmpul<br />
experimental Chimindia..................................................................................<br />
9.4. Eficienţa economică la secară, media anilor 2007-2009 în câmpul<br />
experimental Fireteaz.......................................................................................<br />
4<br />
162<br />
167<br />
171<br />
175<br />
175<br />
175<br />
179<br />
184<br />
189<br />
194<br />
194<br />
198<br />
202<br />
206<br />
210<br />
210<br />
212<br />
214<br />
216<br />
217<br />
217<br />
219<br />
220<br />
222<br />
Capitolul 10 CONCLUZII ŞI RECOMANDĂRI....................................... 242 32<br />
Concluzii......................................................................................................... 242 32<br />
Recomandări.................................................................................................. 248 35<br />
Bibliografie..................................................................................................... 250 -<br />
Rezumatul tezei de doctorat (limba română).............................................. 258 1<br />
Bibliografie selectivă...................................................................................... 292 37<br />
Rezumatul tezei de doctorat (limba engleză)............................................... 293 38<br />
224<br />
224<br />
231<br />
237<br />
239<br />
20<br />
-<br />
-<br />
21<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
21<br />
-<br />
-<br />
-8<br />
-<br />
23<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
26<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
27<br />
28<br />
28<br />
29<br />
30<br />
31
CONTENTS Ph.D. Thesis Summary<br />
Introduction...................................................................................................<br />
Chapter 1 THE ORGANIC FARMING SYSTEM IN THE WORLD<br />
9 38<br />
AND IN ROMANIA ......................................................................................<br />
1.1. The organic farming system in the world................................................. 12 39<br />
1.2. The organic farming system in Romania .................................................<br />
Chapter 2 THE RESEARCH CURRENT STATUS ON WHEAT AND<br />
22 40<br />
RYE CULTIVATION IN ORGANIC FARMING SYSTEM .................. 29 41<br />
2.1. Organic wheat and rye acreage and yields............................................... 29 -<br />
2.2. The seeding material in organic wheat and rye cultivation...................... 36 -<br />
2.3. The specific cultural methods in organic winter wheat and rye<br />
cultivation ........................................................................................................<br />
2.3.1. The specific cultural methods in organic winter wheat cultivation ..<br />
2.3.2. The specific cultural methods in organic rye cultivation .................<br />
2.3.3. The Eco-Dun farming works system ................................................<br />
Chapter 3 THE STUDY OBJECTIVES. THE SOIL AND CLIMATE<br />
CONDITIONS IN WHICH RESEARCHES WERE DONE. THE<br />
SEEDING MATERIAL AND RESEARCH METHODS ......................... 52 41<br />
3.1. The research objectives. ………………………………........................... 52 -<br />
3.2. The soil and climate conditions in which the researches were done ........ 54 -<br />
3.2.1. The environmental conditions in Chimindia – Hunedoara county ... 54 -<br />
3.2.2. The environmental conditions in Fireteaz – Arad county ................ 58 -<br />
3.3. The winter wheat and rye seeding material .............................................. 61 -<br />
3.3.1. The Arieşan variety .......................................................................... 61 -<br />
3.3.2. The GK Kalasz variety ..................................................................... 63 -<br />
3.3.3. The GK Betadur variety ................................................................... 64 -<br />
3.3.4. The Franckenkorn variety ................................................................. 65 -<br />
3.3.5. The Suceveana variety ......................................................................<br />
3.4. Factors and graduations – the studied variants in the two experimental<br />
67 -<br />
fields Chimindia and Fireteaz.......................................................................... 68 -<br />
3.4.1. Factors and graduations for the winter wheat .................................. 68 41<br />
3.4.2. Experimental variants for rye ........................................................... 70 42<br />
3.5. Biofertilizers …................................…………………………................ 71 -<br />
3.5.1. Ecofertil P ....................................................................................... 71 -<br />
3.5.2. Azotofertil ....................................................................................... 72 -<br />
3.5.3. Biomit Plussz .................................................................................. 73 -<br />
3.5.4. Biodinamic fertilizers ..................................................................... 74 -<br />
3.6. Cultural works done in the experimental fields……………….………... 75 -<br />
3.6.1. Cultural works done in the Chimindia experimental field…............ 76 -<br />
3.6.2. Cultural works done in the Fireteaz experimental field…................<br />
Chapter 4 RESULTS REGARDING THE PLANTS NUMBER IN<br />
85 -<br />
WINTER INGRESS AND EGRESS ........................................................... 95 42<br />
4.1. The winter wheat plants number in winter ingress and egress ................. 95 -<br />
4.1.1. Plants number in 2006-2007 winter ingress and egress ................... 95 -<br />
4.1.2. Plants number in 2007-2008 winter ingress and egress.................... 100 -<br />
5<br />
12<br />
36<br />
36<br />
46<br />
48<br />
39<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-
4.1.3. Plants number in 2008-2009 winter ingress and egress....................<br />
4.1.4. The winter wheat average plants number in 2006-2009 farming<br />
103 -<br />
seasons winter ingress and egress.................................................................... 107 42<br />
4.2. The rye plants number in winter ingress and egress ................................. 111 -<br />
4.2.1. The rye plants number in experimental field Chimindia................... 111 44<br />
4.2.2. The rye plants number in experimental field Fireteaz.......................<br />
Chapter 5 RESULTS REGARDING THE PHENOLOGICAL DATA.<br />
113 -<br />
THE VEGETATION CYCLE...................................................................... 116 44<br />
5.1. Resultats regarding the winter wheat phenological data........................... 116 -<br />
5.1.1. The winter wheat 2006-2007 phenological data ............................... 116 -<br />
5.1.2. The winter wheat 2007-2008 phenological data ............................... 121 -<br />
5.1.3. The winter wheat 2008-2009 phenological data ............................... 127 -<br />
5.2. Resultats regarding the rye phenological data .......................................... 131 -<br />
5.2.1. The rye 2006-2007 phenological data ............................................... 131 -<br />
5.2.2. The rye 2007-2008 phenological data ............................................... 132 -<br />
5.2.3. The rye 2008-2009 phenological data ............................................... 135 -<br />
Chapter 6 RESULTS REGARDING THE WEEDS INCI<strong>DE</strong>NCE .......... 136 45<br />
6.1. Results regarding the weeds incidence on Chimindia experimental field 137 -<br />
6.1.1. The prevailfog weeds in 2007 .......................................................... 137 -<br />
6.1.2. The prevailfog weeds in 2008........................................................... 138 -<br />
6.1.3. The prevailfog weeds in 2009.......................................................... 138 -<br />
6.2. Results regarding the weeds incidence on Fireteaz experimental field ... 139 -<br />
6.2.1. The prevailfog weeds in 2007........................................................... 139 -<br />
6.2.2. The prevailfog weeds in 2008........................................................... 139 -<br />
6.2.3. The prevailfog weeds in 2009...........................................................<br />
Chapter 7 RESULTS REGARDING THE OUTPUT COEFICIENTS<br />
140 -<br />
AND GRAIN QUALITY PARAMETERS .................................................<br />
7.1. Results regarding the winter wheat average yields and quality<br />
141 45<br />
parameters ........................................................................................................ 141 -<br />
7.1.1. Average winter wheat yields in 2007-2009 farming seasons ...........<br />
7.1.2. The winter wheat 1000 weight grain in 2007, 2008, 2009 and<br />
141 --<br />
average for 2007-2009 farming seasons ..........................................................<br />
7.1.3. The winter wheat seeds purity degree in 2007, 2008, 2009 and<br />
145 45<br />
average for 2007-2009 farming seasons ..........................................................<br />
7.1.4. The winter wheat seeds moisture content in 2007, 2008, 2009 and<br />
149 46<br />
average for 2007-2009 farming seasons ..........................................................<br />
7.1.5. The winter wheat quality parameters, average for 2007-2009<br />
154 46<br />
farming seasons............................................................................................... 159 47<br />
7.2. Results regarding the rye average yields and quality parameters .............<br />
7.2.1. Average rye yields in 2007-2009 farming seasons Chimidia and<br />
161 48<br />
Fireteaz .......................................................................................................<br />
7.2.2. The rye 1000 weight grain in 2007, 2008, 2009 and average for<br />
161 48<br />
2007-2009 farming seasons .............................................................................<br />
7.2.3. The rye seeds purity degree in 2007, 2008, 2009 and average for<br />
162 49<br />
2007-2009 farming seasons .............................................................................<br />
7.2.4. The rye seeds moisture content in 2007, 2008, 2009 and average<br />
167 -<br />
6
for 2007-2009 farming seasons ....................................................................... 171 -<br />
Chapter 8 RESULTS REGARDING THE YIELDS.................................. 175 50<br />
8.1. Results regarding the winter wheat yields on Chimindia experimental<br />
field ..................................................................................................................<br />
8.1.1. The winter wheat yield on Chimindia experimental field in 2007..<br />
8.1.2. The winter wheat yield on Chimindia experimental field in 2008..<br />
8.1.3. The winter wheat yield on Chimindia experimental field in 2009 ..<br />
8.1.4. The winter wheat yield on Chimindia experimental field, average<br />
for 2007-2009 farming seasons .......................................................................<br />
8.2. Results regarding the winter wheat yields on Fireteaz experimental field<br />
8.2.1. The winter wheat yield on Fireteaz experimental field in 2007 ......<br />
8.2.2. The winter wheat yield on Fireteaz experimental field in 2008 ......<br />
8.2.3. The winter wheat yield on Fireteaz experimental field in 2009 ......<br />
8.2.4. The winter wheat yield on Fireteaz experimental field, average for<br />
2007-2009 farming seasons ............................................................................<br />
8.3. Results regarding the rye yields on Chimindia experimental field …......<br />
8.3.1. The rye yield on Chimindia experimental field in 2007 ................<br />
8.3.2. The rye yield on Chimindia experimental field in 2008 .................<br />
8.3.3. The rye yield on Chimindia experimental field in 2009 .................<br />
8.3.4. The rye yield on Chimindia experimental field, average for 2007-<br />
2009 farming seasons .....................................................................................<br />
8.4. Results regarding the rye yields on Fireteaz experimental field...............<br />
8.4.1. The rye yield on Fireteaz experimental field in 2007 .....................<br />
8.4.2. The rye yield on Fireteaz experimental field in 2008 ......................<br />
8.4.3. The rye yield on Fireteaz experimental field in 2009 ......................<br />
8.4.4. The rye yield on Fireteaz experimental field, average for 2007-<br />
2009 farming seasons ......................................................................................<br />
Chapter 9 RESULTS REGARDING THE WINTER WHEAT AND<br />
RYE CULTIVATION ECONOMIC PERFORMANCE ...........................<br />
9.1. Results regarding the winter wheat economic performance on<br />
Chimindia experimental field, average for 2007-2009 farming seasons .......<br />
9.2. Results regarding the winter wheat economic performance on Fireteaz<br />
experimental field, average for 2007-2009 farming seasons..........................<br />
9.3. Results regarding the rye economic performance on Chimindia<br />
experimental field, average for 2007-2009 farming seasons...........................<br />
9.4. Results regarding the rye economic performance on Fireteaz<br />
experimental field, average for 2007-2009 farming seasons...........................<br />
7<br />
175<br />
175<br />
179<br />
184<br />
189<br />
194<br />
194<br />
198<br />
202<br />
206<br />
210<br />
210<br />
212<br />
214<br />
216<br />
217<br />
217<br />
219<br />
220<br />
Chapter 10 CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS................... 242 61<br />
Conclusions..................................................................................................... 242 61<br />
Recommendations.......................................................................................... 248 64<br />
References....................................................................................................... 250 -<br />
Summary (romanian language).................................................................... 258 1<br />
Selective references........................................................................................ 292 66<br />
Summary (english language)......................................................................... 293 38<br />
222<br />
224<br />
224<br />
231<br />
237<br />
239<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
50<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
52<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
56<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
57<br />
58<br />
58<br />
59<br />
-<br />
-
INTRODUCERE<br />
Agricultura ecologică (termen similar cu agricultura organică sau biologică)<br />
este un procedeu “modern” de a cultiva plante, de a îngrăşa animale şi de a produce<br />
alimente, care se deosebeşte fundamental de agricultura convenţională. Rolul acestui<br />
sistem de agricultură este de a produce hrană mult mai curată, mai potrivită<br />
metabolismului organismului uman, dar în deplină corelaţie cu conservarea şi<br />
dezvoltarea mediului în respect faţă de natură şi legile ei. Agricultura ecologică<br />
contribuie la creşterea activităţilor economice cu o importantă valoare adăugată şi are<br />
o contribuţie majora la sporirea interesului pentru spaţiul rural.<br />
Din motive obiective şi subiective în România producerea grâului de toamnă<br />
în ultimii ani se află în descreştere. Deci apare necesitatea analizei şi aprecierii<br />
eficienţei economice a producerii grâului de toamnă şi elaborarii unor direcţii<br />
concrete, care vor contribui la sporirea nivelului rentabilitaţii acestui produs.<br />
Alegerea unui soi de grâu care să asigure o cât mai bună concordanţă între<br />
resursele pedoclimatice ale zonei şi particularitaţile biologice ale soiului este o<br />
condiţie esenţială pentru obţinerea unei producţii mari şi stabile. Pe lânga capacitatea<br />
ridicată de producţie, soiurile trebuie să posede şi o bună rezistenţă la principalii<br />
factori de risc şi sa aiba un potenţial calitativ corespunzator cerinţelor.<br />
Evident, nivelul producţiilor obţinute depinde de aplicarea optimă a tuturor<br />
verigilor tehnologice începând cu alegerea soiului şi terminând cu recoltatul. Alegerea<br />
celor mai bune soiuri dintre cele recomandate în zonă, nu poate garanta singură<br />
obtinerea unor recolte ridicate, daca nu se aplică întreaga gamă de măsuri tehnologice<br />
la un nivel optim. În tehnologia de cultură a grâului, bazele unor recolte ridicate se<br />
pun o dată cu înfiinţarea culturii, care cuprinde o serie de secvenţe tehnologice menite<br />
să conducă la realizarea de lanuri bine încheiate la răsarire.<br />
In contextul social, economic şi ecologic actual, la scara planetară, poate fi<br />
remarcată tendinţa de trecere, intr-un procent tot mai ridicat, de la sistemul de<br />
agricultură de tip industrial, supraintensiv, spre sisteme de agricultură ecologică, o<br />
agricultură ’’a bunului simţ’’, care să răspundă următoarelor directive majore:<br />
- obţinerea produselor agricole in cantitate suficienta, de inaltă calitate şi la<br />
costuri rezonabile;<br />
- imbunataţirea şi conservarea mediului inconjurator şi reducerea la minimum<br />
a resurselor de poluare;<br />
- crearea cadrului general pentru producatorii de produse agroalimentare, care<br />
să asigure cantitaţile necesare dezvoltarii societaţii, să garanteze securitatea mediului<br />
de lucru, să permită cresterea veniturilor, să ofere satisfacţia muncii şi armonizarea<br />
vieţii cu natura.<br />
Aduc cele mai calde mulţumiri și îmi exprim întreaga mea consideraţie pentru<br />
Domnul Profesor Universitar dr. ing. LEON SORIN MUNTEAN, conducător<br />
știinţific al tezei, pentru onoarea ce mi-a făcut-o primindu-mă în grupul de doctoranzi<br />
aflaţi în îndrumarea Domniei Sale, pentru sprijinul profesional acordat de la primul<br />
protocol experimental, până la finalizarea lucrării.<br />
Sincere mulţumiri conducerii Universităţii de Ştiinţe Agricole și Medicină<br />
Veterinară <strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong>, si special Facultăţii de Agricultură, pentru condiţiile oferite.<br />
Adresez mulţumirile mele colectivului Disciplinei de Fitotehnie pentru<br />
sprijinul acordat în realizarea tezei.<br />
8
Îmi exprim recunoştinţa şi sincere mulţumiri d-nului Director General S.C.<br />
Minexfor S.A. Deva Ing. Ţandrău Nicolae şi d-nului Christian Haeni pentru sprijinul<br />
acordat la înfinţarea şi finalizarea experienţelor din Câmpurile experimentale de la<br />
Chimindia, judeţul Hunedoara şi Fireteaz, judeţul Arad.<br />
Exprim de asemenea mulţumiri domnului dr. Vasile Moldovan şi dr. Rozalia<br />
Kadar, de la Staţiunea de Cercetare-Dezvoltare Agricolă Turda pentru sugestiile<br />
făcute cu privire la documentarea şi redactarea tezei.<br />
Nimic nu aş fi putut realiza fără generozitatea familiei mele, caldele și<br />
sincerele mele mulţumiri pentru suportol moral şi material de care am beneficiat.<br />
CAPITOLUL 1<br />
SISTEMUL <strong>DE</strong> AGRICULTURĂ ECOLOGICĂ PE PLAN MONDIAL ŞI<br />
ÎN ROMÂNIA<br />
1.1. SISTEMUL <strong>DE</strong> AGRICULTURĂ ECOLOGICĂ PE PLAN MONDIAL<br />
Începuturile agriculturii ecologice moderne sunt fixate la sfarsitul secolului trecut<br />
când unele grupuri de gânditori, în special din Germania, au început să analizeze prăprastia<br />
dintre om şi să speculeze modul în care poate fi stopată această tendinţă.<br />
Pe acest fundal Rudolf Steiner, filozof nascut în Austria, având ocupatia de<br />
profesor, fondatorul antroposofiei, a creat în 1924 un nou concept de a face<br />
agricultura, în care ferma era văzută ca un organism care se autosusţine.<br />
Studentul acestuia, Ehrenfried Pfeiffer, a dezvoltat această teorie şi a numito<br />
agricultură biodinamică. Principalele principii care au guvernat acest tip de abordare<br />
au fost:<br />
� să se aplice tehnici agricole raţionale indiferent dacă acestea sunt vechi sau<br />
noi, care să respecte “metamorfozele steineriene” – plantă, animal, om – totul<br />
circulând prin aer, apă, şi sol datorită intervenţiei unei forte spirituale;<br />
� să se promoveze principii cum sunt: respectarea diversităţii (diversităţii şi<br />
biodiversităţii) stimularea reciclarii elementelor chimice şi substanţelor,<br />
excluderea chimicalelor poluante şi a altora, promovarea diverselor tehnici<br />
elaborate de şcolile de agricultură biologică;<br />
� şi crearea unor noi concepte şi metode specifice agriculturii bio-dinamice.<br />
Agricultura ecologică a aparut in realitate,spre sfârşitul anilor 1970 odată cu<br />
creşterea influenţei mişcarilor pentru mediu,când fermierii şi consumatorii au fost mai<br />
preocupaţi de probleme de mediu. Acest fenomen a apărut mai intâi în ţările din<br />
Europa de Nord (Danemarca, Germania, Olanda) şi mai apoi s-a extins în toate ţările<br />
din Bazinul Mediteranean (Franţa, Italia, Grecia) şi în SUA. Acest fapt a dus la<br />
apariţia asociaţiilor de ferme ecologice.<br />
În prezent ţările cu cea mai mare suprafaţă cultivată ecologic sunt: Australia<br />
(11,8 milioane ha), Argentina (3,1. milioane ha), China (2,3milioane ha) şi S.U.A. (1,6<br />
milioane ha). Totuşi, numărul fermierilor ecologici şi proporţia dintre agricultura<br />
ecologică şi cea convenţională sunt cele mai mari în Europa. A avut loc o creştere<br />
spectaculoasă a suprafeţelor cultivate ecologic în America de Nord şi Europa; ambele<br />
ţări au în comparaţie cu 2004, cu o jumătate de milion de hectare mai mult. În<br />
majoritatea ţărilor agricultura ecologică este în creştere, totuşi au avut loc şi<br />
descreşteri ale suprafeţelor cultivate ecologic în China, Chile şi Australia (SOEL-<br />
FiBL 2007).<br />
9
Australia<br />
12020000<br />
Suprafaţa (ha)<br />
Surface (ha)<br />
Germania<br />
870000<br />
Spania<br />
990000<br />
10<br />
Argentina<br />
2780000<br />
Uruguai;<br />
930000<br />
India<br />
1030000<br />
Italia<br />
1150000<br />
China<br />
1550000<br />
SUA<br />
1670000<br />
Brazilia<br />
1770000<br />
Fig.1.3. Primele 10 ţări cu cea mai mare suprafaţă agricolă cultivata<br />
ecologic (Sursa: SOEL-FIBL, 2007)<br />
1.2. SISTEMUL <strong>DE</strong> AGRICULTURĂ ECOLOGICĂ ÎN ROMÂNIA<br />
Agricultura ecologică îşi are originea, pe de o parte, în dorinţa de a interveni<br />
în natură conform cu legile acesteia, iar pe de alta parte, în necesitatea de a salva<br />
habitatul uman, la care fertilitatea solului şi biodiversitatea sunt componente de baza,<br />
care trebuiesc conservate şi ameliorate.<br />
Suprafeţele cultivate în sistem ecologic, în România, au crescut în ultimii<br />
cinci ani de peste şase ori, de la 17.438 ha în anul 2000, la 110.400 ha în 2005, pentru<br />
2006 suprafeţele fiind de 143.000 ha. De asemenea, se estimează o creştere a<br />
suprafeţei cultivate ecologic 1,7 la sută în 2007, circa 250.000 ha, de la 1,16 la sută în<br />
2006 şi până la 400.000 ha în 2010, adică 2,72 la sută.(Sursa: M.A.D.R Comunicări<br />
organisme de inspecţie şi certificare).<br />
Producţia de grâu a României, recoltată până la data de 22 august, a fost de<br />
numai 3 milioane de tone în 2007, cu 44% mai redusă decât cea de 5,4 milioane de<br />
tone din 2006, conform datelor publicate de Institutul Naţional de Statistică.<br />
În România, agricultura ecologică, este în faza de pionierat în multe privinţe.<br />
Ceva mai bine se stă din punct de vedere conceptual, ca urmare a experienţei<br />
acumulate în ultimii 16 ani de studii teoretice şi aplicative privind cultivarea<br />
terenurilor agricole, precum şi în ceea ce priveşte promovarea agriculturii ecologice de<br />
către unele ONG-uri de profil, precum: Asociaţia Română pentru Agricultură Durabilă<br />
(ARAD), Asociaţia Bioagricultorilor din România „BIOTERRA”, Asociaţia<br />
”AGROECOLOGIA”.
Având în vedere că agricultura ecologică poate oferi soluţii de rezolvare a<br />
problemelor micii gospodării ţărăneşti (fărâmiţarea terenurilor, scăderea numărului şi<br />
a puterii fizice a producătorilor agricoli, tehnologiile rudimentare, producţia de<br />
subzistenţă etc.) şi că potenţialul agroecologic al României este de peste 25 % din<br />
suprafaţa agricolă, producţia agricolă şi produsele agroalimentare ecologice trebuie să<br />
devină politică de stat (TONCEA, 2000).<br />
CAPITOLUL 2<br />
STADIUL ACTUAL AL CERCETĂRILOR PRIVIND CULTURA<br />
GRÂULUI SI SECAREI ÎN SISTEM ECOLOGIC<br />
Producţia de grâu pe plan mondial<br />
Factorii care determină răspândirea culturii grâului pe glob sunt clima, solul<br />
şi condiţiile economice. Zonele cele mai propice pentru cultura grâului sunt zonele<br />
temperate de nord şi sud. Aici sunt concentrate cele mai întinse suprafeţe cultivate cu<br />
grâu şi tot aici se obţin cele mai ridicate producţii la hectar. Regiunile cu precipitaţii<br />
suficiente în cursul înfrăţirii, împăierii şi înspicării sunt cele mai indicate pentru grâu.<br />
Fotoperioada, intensitatea şi spectrul luminii, dar mai ales fotoperioada influenţează,<br />
de asemenea, repartiţia grâului pe glob. (Muntean, şi colab.,2003)<br />
CAPITOLUL 3<br />
OBIECTIVELE CERCETĂRILOR. CONDIŢIILE PEDOCLIMATICE ÎN<br />
CARE S-AU EFECTUAT CERCETĂRILE. MATERIALUL BIOLOGIC ŞI<br />
METODA <strong>DE</strong> LUCRU<br />
Studiile s-au efectuat în două zone ecologice, pe teritorul localităţii<br />
Chimindia, din judeţul Hunedoara şi pe teritoriul localităţii Firiteaz, din judeţul Arad.<br />
S-au luat în studiu patru soiuri de grâu de toamnă după cum urmează GK<br />
Kalasz -Triticum aestivum spp. vulgare, Arieşan- Triticum aestivum spp. vulgare GK<br />
Betadur- Triticum turgidum ssp turgidum conv. durum, Franckenkorn- Triticum<br />
aestivum spp.spelta, şi un soi de secară Suceveana.<br />
11
3.4.1. Factori şi graduări la grâu<br />
Factorul A soi, cu graduările:<br />
a1 – Soiul GK Kalasz- Triticum aestivum spp. vulgare,<br />
a2 - Soiul Arieşan- Triticum aestivum spp. vulgare,<br />
a3 – Soiul GK Betadur -Triticum turgidum ssp turgidum conv. durum,<br />
a4 - Soiul Franckenkorn- Triticum aestivum spp.spelta,<br />
Factorul B fertilizare:<br />
b1 - nefertilizat<br />
b2 - fertilizat pe sol (înainte de semănat) cu biofertilizatorul Azotofertil - doza 10<br />
l/ha<br />
b3 - fertilizat pe vegetaţie (la desprimăvărare) cu biofertilizatorul Ecofertil P<br />
- doza 10 l/ha<br />
b4 - fertilizat pe sol înainte de semănat cu biofertilizatorul Azotofertil - doza 10 l/ha<br />
+fertilizat pe vegetaţie (la desprimăvărare) cu Biofertilizatorul foliar Biomit<br />
Plussz - doza 4 l/ha<br />
b5 – fertilizat pe sol (înainte de semănat) balega-corn doza 0.5 kg/ha + fertilizat pe<br />
vegetaţie (la desprimăvărare) balega-corn doza 0.5 kg/ha + silice-corn 5 g/ha,<br />
cu preparate biodinamice.<br />
3.4.2. Variantele experimentale studiate la secară ( soiul Suceveana )<br />
v1 - nefertilizat<br />
v2 - fertilizat pe sol (înainte de semănat) cu Biofertilizatorul Azotofertil - doza 10<br />
l/ha<br />
v3 - fertilizat pe vegetaţie (la desprimăvărare) cu Biofertilizatorul Ecofertil P - doza<br />
10 l/ha<br />
v4 - fertilizat pe sol înainte de semănat cu Biofertilizatorul Azotofertil - doza 10 l/ha<br />
+fertilizat pe vegetaţie (la desprimăvărare) cu Biofertilizatorul foliar Biomit<br />
Plussz - doza 4 l/ha<br />
v5 – fertilizat pe sol(înainte de semănat) balega-corn doza 0.5 kg/ha + fertilizat pe<br />
vegetaţie (la desprimăvărare) balega-corn doza 0.5 kg/ha + silice-corn 5 g/ha,<br />
cu preparate biodinamice.<br />
12
CAPITOLUL 4<br />
REZULTATE OBŢINUTE PRIVIND STAREA <strong>DE</strong> VEGETAŢIE LA<br />
INTRAREA ŞI IEŞIREA DIN IARNĂ<br />
4.1.4. Numărul de plante de grâu la intrarea şi ieşirea din iarnă, media 2006-2009<br />
Tabel 4.12.<br />
Numărul de plante de grâu la intrarea şi ieşirea din iarnă, media pe 3<br />
ani ( Chimindia 2007-2009 )<br />
Soiul Tip<br />
fertilizare<br />
La<br />
intrare<br />
in<br />
iarna<br />
2007 2008 2009 Media/ani<br />
La<br />
iesire<br />
din<br />
iarna<br />
La<br />
intrare<br />
in<br />
iarna<br />
13<br />
La<br />
iesire<br />
din<br />
iarna<br />
La<br />
intrare<br />
in<br />
iarna<br />
La<br />
iesire<br />
din<br />
iarna<br />
La<br />
intrare in<br />
iarna<br />
La<br />
iesire din<br />
iarna<br />
GK Kalasz Nefertilizat 304 272 346 325 330 312 326,67 303,00<br />
Sol 338 322 378 366 367 345 361,00 344,33<br />
Vegetatie 345 323 398 384 361 339 368,00 348,67<br />
Sol+vegetatie I 361 340 408 389 393 381 387,33 370<br />
Sol+vegetatie<br />
II<br />
362 343 411 397 395 383 389,33 374,33<br />
Media pe soi 342 320 388 372 369 352 366,33 348,00<br />
Arieşan Nefertilizat 350 298 416 395 408 389 391,33 360,67<br />
Sol 353 326 439 421 446 429 412,67 392,00<br />
Vegetatie 376 359 447 435 441 423 421,33 405,67<br />
Sol+vegetatie I 409 382 473 460 463 447 448,33 429,67<br />
Sol+vegetatie<br />
II<br />
405 400 483 471 467 451 451,67 440,67<br />
Media pe soi 379 353 458 436 445 428 427,33 405,67<br />
GK Betadur Nefertilizat 343 252 388 351 374 359 368,33 320,67<br />
Sol 343 319 392 375 386 367 373,67 353,67<br />
Vegetatie 372 322 403 387 383 364 386,00 357,67<br />
Sol+vegetatie I 415 339 434 389 422 407 423,67 378,33<br />
Sol+vegetatie<br />
II<br />
382 343 417 394 424 411 407,67 382,67<br />
Media pe soi 371 315 407 379 398 382 392,00 358,67<br />
Frankenkorn<br />
(spelta)<br />
Nefertilizat 188 171 309 300 305 297 267,33 256,00<br />
Sol 207 201 327 317 328 325 287,33 281,00<br />
Vegetatie 207 203 333 324 325 319 288,33 282,00<br />
Sol+vegetatie I 223 214 349 339 337 334 303,00 295,67<br />
Sol+vegetatie<br />
II<br />
216 213 345 336 341 337 300,67 295,33<br />
Media pe soi 208 200 333 323 327 322 289,33 281,67
Tabel 4.13.<br />
Numărul de plante de grâu la intrarea şi ieşirea din iarnă-media pe 3<br />
ani ( Fireteaz, 2007-2009 )<br />
2007 2008 2009 Media/ani<br />
Soiul Tip<br />
fertilizare La La iesire La La iesire La La iesire La intrare La iesire<br />
intrare din iarna intrare din iarna intrare din iarna in iarna din iarna<br />
in iarna in iarna in iarna<br />
GK Nefertilizat 318 294 346 325 339 328 334,33 315,67<br />
Kalasz Sol 368 354 378 366 372 363 372,67 361,00<br />
Vegetatie 370 347 398 384 367 355 378,33 362,00<br />
Sol+vegetatie I 393 365 408 389 396 388 399,00 380,67<br />
Sol+vegetatie II 393 365 411 397 401 390 401,67 384,00<br />
Media pe soi 368 345 388 372 375 365 377,00 360,67<br />
Arieşan Nefertilizat 370 314 416 395 412 399 399,33 369,33<br />
Sol 370 343 439 421 443 437 417,33 400,33<br />
Vegetatie 397 377 447 435 438 428 427,33 413,33<br />
Sol+vegetatie I 431 401 473 460 469 461 457,67 440,67<br />
Sol+vegetatie II 420 416 483 471 472 465 458,33 450,67<br />
Media pe soi 398 370 458 436 447 438 434,33 414,67<br />
GK Betadur Nefertilizat 370 294 388 351 381 374 379,67 339,67<br />
Sol 370 354 392 375 403 394 388,33 374,33<br />
Vegetatie 397 347 403 387 398 391 399,33 375,00<br />
Sol+vegetatie I 431 365 434 389 422 416 429,00 390,00<br />
Sol+vegetatie II 401 367 417 394 423 417 413,67 392,67<br />
Media pe soi 394 345 407 379 405 398 402,00 374,00<br />
Frankenkorn Nefertilizat 193 176 309 300 304 297 268,67 257,67<br />
(spelta) Sol 210 203 327 317 331 326 289,33 282,00<br />
Vegetatie 210 205 333 324 328 322 290,33 283,67<br />
Sol+vegetatie I 227 217 349 339 346 341 307,33 299,00<br />
Sol+vegetatie II 219 216 345 336 347 341 303,67 297,67<br />
Media pe soi 212 203 333 323 331 325 292,00 283,67<br />
4.2.1. Numărul de plante de secară la intrarea şi ieşirea din iarnă în câmpul<br />
experimental Chimindia<br />
Din analiza datelor (tabelul 4.15)rezultă faptul că, soiul de secară, în câmpul<br />
experimental Chimindia, a avut o răsărire destul de uniforma în toamnă, cu un numar<br />
mediu de 439 plante/mp, pentru varianta fertilizata pe sol+vegetatie I, respectiv 394<br />
plante/mp pentru varianta nefertilizată.<br />
Tabel 4.15.<br />
Rezultate obţinute la secara Suceveana- Chimindia pe 3 ani<br />
Soiul Tip<br />
fertilizare<br />
Plante la intrarea si la iesirea din iarna<br />
2007 2008 2009 Media/ani<br />
La intrare<br />
in iarna<br />
La iesire<br />
din iarna<br />
La<br />
intrare<br />
in iarna<br />
14<br />
La iesire<br />
din iarna<br />
La<br />
intrare<br />
in iarna<br />
La iesire<br />
din iarna<br />
La intrare<br />
in iarna<br />
La iesire<br />
din iarna<br />
Suceveana Nefertilizat 364 356 444 435 412 392 406,67 394,33<br />
Sol 365 357 463 454 439 423 422,33 411,33<br />
Vegetatie 393 386 475 463 433 417 433,67 422,00<br />
Sol+vegetatieI 428 424 481 469 441 425 450,00 439,33<br />
Sol+vegetatieII 416 412 481 474 443 429 446,67 438,33<br />
Media pe soi 393 387 469 459 434 417 432,00 421,00
4.2.2. Numărul de plante de secară la intrarea şi ieşirea din iarnă,în câmpul<br />
experimental Fireteaz<br />
Din analiza datelor (tabel 4.17) rezultă faptul că şi în câmpul de la Fireteaz<br />
secara, a avut o răsărire uniformă în toamnă, cu un numar mediu de de 431 plante/mp,<br />
pentru varianta fertilizata pe sol+vegetatie I, respectiv 388 plante/mp pentru varianta<br />
nefertilizată.<br />
Tabel 4.17.<br />
Număr de plante de secară la intrarea si la iesirea din iarna – media pe 3<br />
Soiul<br />
Tip<br />
fertilizare<br />
ani (Fireteaz, 2007-2009)<br />
2007 2008 2009 Media/ani<br />
La<br />
intrare in<br />
iarna<br />
La<br />
iesire<br />
din<br />
iarna<br />
La<br />
intrare in<br />
iarna<br />
15<br />
La<br />
iesire<br />
din<br />
iarna<br />
La<br />
intrare<br />
in<br />
iarna<br />
La<br />
iesire<br />
din<br />
iarna<br />
La<br />
intrare in<br />
iarna<br />
La iesire<br />
din iarna<br />
Suceveana Nefertilizat 370 359 433 407 417 398 406,67 388,00<br />
Sol 370 361 448 428 431 414 416,33 401,00<br />
Vegetaţie 397 389 452 439 438 422 429,00 416,67<br />
Sol+vegetaţie(I) 431 426 469 461 447 436 449,00 441,00<br />
Sol+vegetaţie(II) 419 415 477 468 453 441 449,67 441,33<br />
Media pe soi 399 390 456 441 437 422 430,67 417,67<br />
CAPITOLUL 5<br />
REZULTATE OBŢINUTE PRIVIND DATELE FENOLOGICE<br />
CICLUL <strong>DE</strong> VEGETAŢIE<br />
În anul agricol 2006-2007 in ambele câmpuri experimentale Chimindia şi<br />
Fireteaz, fenofazele s-au desfăşurat în condiţii de secetă 376 mm precipitaţii (în<br />
câmpul experimental Chimindia), respectiv 268 mm (în câmpul experimental Fireteaz)<br />
Cel mai afectat de secetă a fost soiul GK Kalasz, fapt relevat prin traversarea cu<br />
întârziere a fiecărei fenofaze. Acest inconvenient a fost diminuat de iarna cu<br />
temperaturi blânde, care a permis continuarea vegetaţiei. Cel mai bine s-a comportat<br />
soiul Arieşan. Soiul Franckenkorn(ssp spelta) este cel mai tardiv, rămânând cu 11 zile<br />
în urmă în privinţa maturizării.<br />
Anul agricol 2007-2008 s-a caracterizat prin precipitaţii optime, aceste cantităţi<br />
de apă au existat la dispoziţia plantelor în fenofazele critice şi astfel nu a fost în nici<br />
un fel stânjenită dezvoltarea acestora.<br />
În anul 2008-2009, în general, cele patru soiuri şi-au manifestat specificitatea<br />
genotipică în ceea ce priveşte parcurgerea şi durata ciclului de vegetaţie.<br />
CAPITOLUL 6<br />
REZULTATE OBŢINUTE PRIVIND BURUIENILE LA VARIANTELE<br />
LUATE ÎN STUDIU<br />
Îmburuienarea parcelelor martor din experienţă este dată de 17 specii<br />
dicotiledonate, dintre care 12 specii sunt anuale şi 5 specii perene. Ceea ce se poate<br />
remarca este faptul că în condiţiile climatice ale anului 2007 - 2009 numărul de specii<br />
de buruieni şi frecvenţa acestora variază pe repetiţii şi parcele experimentale, ridicând<br />
semne de întrebare speciile dicotiledonate perene (Convolvulus arvensis, Cirsium<br />
arvense, Sonchus arvensis şi Equisetum arvense) care apar cu o frecvenţă destul de<br />
ridicată .
CAPITOLUL 7<br />
REZULTATE OBŢINUTE PRIVIND ELEMENTELE <strong>DE</strong><br />
PRODUCTIVITATE ŞI INSUŞIRILE FIZICE ŞI <strong>DE</strong> CALITATE ALE<br />
SEMINTELOR<br />
Rezultatele corespunzătoare mediilor pe 3 ani la fiecare soi pe fiecare<br />
variantă de fertilizare arată că soiul Arieşan răspunde cel mai bine la fertilizare,<br />
depăşind martorul cu 1209 kg. Soiul GK Betadur depăşeşte soiul martor cu 1108 kg,<br />
urmat de soiul GK Kalasz cu 1048 kg şi Franckenkorn cu 645 kg.<br />
7.1.2. Masa a o mie de boabe pe anii 2007, 2008, 2009 şi media anilor<br />
2007-2009<br />
În anii 2007-2009 în câmpul experimental Chimindia în urma determinării<br />
MMB-ului la soiurile de grâu analizate (mediile pe 3 ani) s-au obţinut următoarele<br />
rezultate care sunt prezentate în tabelul 7.8., unde se observa că soiul de grau<br />
Franckenkorn are MMB-ul cel mai mare, urmat de soiul Arieşan, Betadur şi Kalasz.<br />
Variante Analiza<br />
efectuată<br />
Tabel 7.8.<br />
Masa a 1000 boabe la grâu (Chimindia, 2007 - 2009)<br />
Soiul<br />
Kalasz Arieşan Betadur Franckenkorn<br />
Nefertilizat MMB (g) 40.71 44.04 40.33 47.45<br />
Fert. pe sol MMB (g) 41.21 47.45 43.27 47.73<br />
Fert. pe vegetatie MMB (g) 41.53 48.79 43.89 49.36<br />
Fert.pe sol+veg.(I) MMB (g) 43.27 50.36 46.03 53.10<br />
Fert.pe sol+veg.(II) MMB (g) 43.89 51.83 46.93 54.30<br />
Rezultatele obţinute în anii 2007-2009 din campul experimental Fireteaz în<br />
urma determinării MMB-ului la soiurile de grau studiate (mediile pe 3 ani) sunt<br />
prezentate în tabelul 7.12., unde se observa că soiul de grau Franckenkorn are MMB<br />
cea mai mare, urmat de soiul Arieşan, Betadur şi Kalasz.<br />
Tabelul 7.10.<br />
Masa a 1000 boabe la grâu (Fireteaz, 2007 2009)<br />
Variante Analiza<br />
Soiul<br />
efectuată GK Kalasz Arieşan Betadur Franckenkorn<br />
Nefertilizat MMB (g) 41.23 44.32 41.33 46.12<br />
Fert. pe sol MMB (g) 42.30 47.73 43.45 47.83<br />
Fert. pe vegetatie MMB (g) 42.53 48.91 44.12 48.36<br />
Fert.pe sol+veg.(I) MMB (g) 44.12 50.76 46.53 52.45<br />
Fert.pe sol+veg.(II MMB (g) 44.23 50.83 46.72 53.72<br />
7.1.3. Puritatea seminţelor pe anii 2007, 2008, 2009 şi media anilor 2007-2009<br />
Seminţelor de grâu la soiurilor luate în studiu, în medie pe 3 ani (2007-2009) în<br />
câmpul experimental Chimindia au avut un procent al purităţii de 99,4% (tabel 7.14).<br />
16
Variante<br />
Analiza<br />
efectuată<br />
Nefertilizat<br />
Puritatea<br />
seminţelor<br />
Fert. pe sol Puritatea<br />
seminţelor<br />
Fert. pe veg. Puritatea<br />
seminţelor<br />
Fert. pe sol+veg.(I) Puritatea<br />
seminţelor<br />
Fert. Pe<br />
Puritatea<br />
sol+veg.(II)<br />
seminţelor<br />
Tabelul 7.14.<br />
Puritatea medie a seminţelor de grâu (Chimindia, 2007-2009)<br />
Soiul<br />
GK Kalasz Arieşan Betadur Franckenkorn<br />
99.1 99.2 99.2 99.2<br />
99.3 99.3 99.3 99.3<br />
99.3 99.4 99.4 99.4<br />
99.4 99.6 99.5 99.5<br />
99.4 99.7 99.4 99.5<br />
În câmpul experimental Fireteaz am obţinut un procent al purităţii, în medie<br />
pe cei trei ani de 99,3%, (Tabel 7.18)<br />
Tabelul 7.18.<br />
Puritatea medie a seminţelor de grau (Fireteaz, 2007-2009)<br />
Variante Analiza efectuată<br />
Kalasz Arieşan<br />
Soiul<br />
Betadur Franckenkorn<br />
Nefertilizat Puritatea seminţelor 98.9 99.2 99.2 99.2<br />
Fert. pe sol Puritatea seminţelor 99.1 99.3 99.3 99.3<br />
Fert. pe veg. Puritatea seminţelor 99.2 99.4 99.4 99.4<br />
Fert. Pe sol+veg.(I) Puritatea seminţelor 99.3 99.6 99.5 99.5<br />
Fert. Pe sol+veg.(II) Puritatea seminţelor 99.3 99.7 99.4 99.5<br />
7.1.4. Umiditatea seminţelor pe anii 2007, 2008, 2009 şi media anilor 2007-2009<br />
Rezultatele obţinute în urma studiului arată că seminţele analizate se<br />
încadrează în categoria „uscate” la toate cele patru soiuri, atât la Chimindia cât şi la<br />
Fireteaz (Tabelele 7.22 şi 7.26 .).<br />
Tabelul 7.22.<br />
Umiditatea seminţelor de grau (Chimindia, 2007-2009)<br />
Variante<br />
Variant<br />
Analiza<br />
efectuată<br />
Kalasz Arieşan Betadur Franckenkorn<br />
Nefertilizat Umiditate (%) 12.5 13.2 12.3 11.0<br />
Fert. pe sol Umiditate (%) 13.0 12.9 12.5 10.9<br />
Fert.pe veg. Umiditate (%) 12.6 12.8 12.2 10.7<br />
Fert.pe sol+veg.(I) Umiditate (%) 13.0 12.8 12.2 10.7<br />
17<br />
Soiul<br />
Tabelul 7.26.<br />
Umiditatea seminţelor de grau (Fireteaz, 2007-2009)<br />
Variante<br />
Analiza<br />
efectuată Kalasz Arieşan<br />
Soiul<br />
Betadur Franckenkorn<br />
Nefertilizat Umiditate (%) 12.5 13.2 12.3 11.0<br />
Fert. pe sol Umiditate (%) 13.0 12.9 12.5 10.9<br />
Fert.pe veg. Umiditate (%) 12.6 12.8 12.2 10.7<br />
Fert.pe<br />
sol+veg.(I)<br />
Umiditate (%) 13.0 12.8 12.2 10.7
7.1.5. Însuşirile calitative ale soiurilor de grâu media anilor 2007-2009<br />
Rezultatele obţinute în urma studiului însuşirilor calitative, media celor 3 ani,<br />
prezentate în tabelul 7.27 arată cele mai bune valori la parametrii: masa hectolitrică,<br />
gluten, sticlozitate şi conţinut de proteine are soiul Franckenkorn, urmat de soiul<br />
Arieşan, soiul GK Betadur şi soiul GK Kalasz.<br />
Tabel 7.27.<br />
Însuşiri calitative (media pe 3 ani) ale soiurilor de grâu<br />
Produs<br />
M.H<br />
(kg/hl)<br />
U<br />
(%)<br />
Gl.<br />
(%)<br />
GK Kalasz 75,80 14,10 26,80 2,00 28<br />
Arieşan 79,00 14,30 28,0 6,00 34<br />
GK Betadur 76,50 14,60 27,60 4,00 30<br />
Franckenkorn 76,50 14,00 28,80 7,50 30<br />
Legenda:<br />
M.H - masa hectolitrică<br />
T.W -Test Weight<br />
U - umiditatea<br />
M - Moisture<br />
Gl.- gluten<br />
Gl - Gluten<br />
I.D - indice de deformare<br />
A - albe<br />
W - white<br />
(Chimindia, 2007-2009)<br />
C. S Pr.<br />
I.D St.<br />
(%)<br />
(mm) (%) N A<br />
18<br />
1.60<br />
0.40 1.20<br />
1.00<br />
0.30 0.70<br />
1.40<br />
0.40 1.00<br />
0.56<br />
1.53<br />
0.<br />
93<br />
Pr. - proteine<br />
Pr. - Protein<br />
Cul - culoare<br />
Col. - Colour<br />
I.C - indice de cădere<br />
FN - Falling number<br />
C.P - calitate de panificaţie<br />
S.G - Swelling gluten<br />
St. - sticlozitate<br />
Cul.<br />
I.C<br />
(sec.)<br />
12,20 gălbui 208<br />
14,25 cenuşiu 284<br />
12,90<br />
14,80<br />
gălbui<br />
roşcat<br />
roşcat<br />
închis<br />
276<br />
282<br />
C.P<br />
H - hardness<br />
C.S - corpuri străine<br />
WI -Waste<br />
impurities<br />
N - negre<br />
B - Black<br />
BQ - Baking quality<br />
B - bună<br />
G - good<br />
Rezultatele obţinute la Fireteaz asupra insusirilor calitative, media celor 3<br />
ani, prezentate in tabelul 7.28. arată cele mai bune valori la parametrii: masa<br />
hectolitrica, gluten, sticlozitate si continut de proteine la soiul Franckenkorn, urmat de<br />
soiul Ariesan, soiul Betadur si soiul Kalasz. Umiditate este sub 14% la toate soiurile<br />
analizate.<br />
B<br />
B<br />
B<br />
B
Nr.<br />
crt.<br />
Produs<br />
M.H<br />
(kg/hl)<br />
Tabel 7.28.<br />
Însuşiri calitative (media pe 3 ani) ale soiurilor de grâu<br />
(Fireteaz, 2007-2009)<br />
U<br />
(%)<br />
Gl.<br />
(%)<br />
I.D<br />
(mm)<br />
St.<br />
(%)<br />
GK Kalasz 75.5 13.2 21.7 5.9 22.5<br />
Arieşan 76.3 13.7 24.9 5.1 25.0<br />
GK Betadur 72.9 13.0 24.5 4.1 22.0<br />
Franckenkorn 77.5 13.8 28.0 5.8 31.0<br />
Legenda:<br />
M.H - masa hectolitrică<br />
T.W -Test Weight<br />
U - umiditatea<br />
M - Moisture<br />
Gl.- gluten<br />
Gl - Gluten<br />
I.D - indice de deformare<br />
A - albe<br />
W - white<br />
19<br />
C. S<br />
N A<br />
1.50<br />
0.30 1.20<br />
1.30<br />
0.20 1.10<br />
1.50<br />
0.20 1.30<br />
1.60<br />
0.60 1.00<br />
Pr.<br />
(%)<br />
Cul.<br />
I.C<br />
(sec.)<br />
11.20 gălbui 250<br />
11.82 gălbui 188<br />
11.50 gălbui 340<br />
15.45 galben<br />
roşiatică<br />
7.2. REZULTATE PRIVIND EVALUAREA PRODUCŢIEI MEDII LA<br />
SECARĂ<br />
7.2.1. Evaluarea producţiei medii de secară, în anii 2007-2009 în câmpul experimental<br />
Chimindia<br />
Tabel 7.29.<br />
Producţia medie la soiul de secară Suceveana în câmpul experimental<br />
Chimindia, în anii 2007-2009<br />
Varianta<br />
Fertilizare<br />
Pr. - proteine<br />
Pr. - Protein<br />
Cul - culoare<br />
Col. - Colour<br />
I.C - indice de cădere<br />
FN - Falling number<br />
C.P - calitate de panificaţie<br />
S.G - Swelling gluten<br />
St. - sticlozitate<br />
Nr. mediu<br />
de spice/m 2<br />
Nr. mediu de<br />
boabe în spice<br />
295<br />
H - hardness<br />
C.S - corpuri străine<br />
WI -Waste impurities<br />
N - negre<br />
B - Black<br />
BQ - Baking quality<br />
B - bună<br />
G - good<br />
Masa 1000<br />
de boabe<br />
(g)<br />
C.P<br />
B<br />
B<br />
B<br />
B<br />
Producţia medie<br />
(kg/ha)<br />
1 Nefertilizat 321 26 42 3545<br />
2 Fert. pe sol 325 27 42 3668<br />
3 Fert. pe vegetatie 339 27 42 3922<br />
4 Fert.pe sol+veg.(I) 382 29 42 4568<br />
5 Fert.pe sol+veg.(II) 386 29 42 4699<br />
Analizând rezultatele mediilor pe cei trei ani, din tabelul 7.29., rezultă că la<br />
varianta fertilizat pe sol+vegetaţie (II) se obţine mai mare producţie 4699 kg/ha,<br />
urmată de varianta fertilizat sol+vegetatie (I) cu 4568 kg, varianta fertilizat pe<br />
vegetaţie cu 3922 kg, respectiv varianta fertilizat pe sol cu 3668 kg, şi varianta<br />
nefertilizat cu o producţie de 3545 kg.
Tabel 7.30.<br />
Producţia medie la secară (soiul Suceveana), în câmpul experimental<br />
Fireteaz, media anilor 2007-2009<br />
Nr. Varianta Nr. mediu<br />
crt.. Fertilizare de spice/m 2<br />
Nr. mediu de Masa 1000 Producţia medie<br />
boabe în spice de boabe (g) (kg/ha)<br />
1 Nefertilizat 309 26 38 3282<br />
2 Fert. pe sol 317 27 40 3444<br />
3 Fert. pe vegetatie 325 27 42 3668<br />
4 Fert.pe sol+veg.(I)I 360 26 42 4245<br />
5 Fert.pe sol+veg.(II) 362 26 42 4274<br />
Din tabelul 7.30.,rezultă că varianta fertilizat sol+vegetaţie (II) asigură cea<br />
mai mare producţie 4274 kg/ha, urmată de varianta sol+vegetaţie (I) cu 4245 kg,<br />
varianta fertilizat pe vegetaţie cu 3668 kg, respectiv varianta fertilizat pe sol cu 3444<br />
kg, şi varianta nefertilizat cu o producţie de 3282 kg.<br />
Comparând rezultatele obţinute pe cei 3 ani la variantele cu diferite niveluri<br />
de fertilizare faţă de cea martor nefertilizat, rezultă că secara soiul Suceveana<br />
răspunde mai bine la fertilizarea combinată pe sol + vegetaţie decât la fertilizarea<br />
numai pe sol sau numai pe vegetaţie .<br />
7.2.2. Masa a o mie de boabe pe anii 2007, 2008, 2009 şi media anilor 2007-2009<br />
Valorile MMB-ului la secară au înregistrat creşteri la toate variantele de<br />
fertilizare, în comparaţie cu varianta nefertilizată ( tabelul 7.34 ).<br />
Tabel 7.34.<br />
Masa a 1000 boabe (MMB) la soiul de secara Suceveana<br />
(Chimindia, 2007-2009)<br />
Variante Analiza efectuată Valorile obţinute<br />
Nefertilizat MMB (g) 42.1<br />
Fert. pe sol MMB (g 43.7<br />
Fert. pe vegetatie MMB (g) 44.2<br />
Fert.pe sol+veg.(I) MMB (g) 46.4<br />
Fert.pe sol+veg.(II) MMB (g) 46.3<br />
Media valorilor MMB pe cei trei la soiul de secară Suceveana se regăsesc în<br />
tabelul 7.38. Fertilizarea a avut rolul de a mări destul de semnificativ valorile obţinute<br />
la acest parametru.<br />
Tabel 7.38.<br />
Masa a 1000 boabe (MMB) la soiul de secara Suceveana<br />
(Fireteaz, 2007-2009)<br />
Variante Analiza efectuată Valorile obţinute<br />
Nefertilizat MMB (g) 42.7<br />
Fert. pe sol MMB (g) 44.7<br />
Fert. pe vegetatie MMB (g) 45.4<br />
Fert.pe sol+veg.(I) MMB (g) 47.8<br />
Fert.pe sol+veg.(II) MMB (g) 47.7<br />
20
CAPITOLUL 8<br />
REZULTATE OBŢINUTE PRIVIND PRODUCŢIA <strong>DE</strong> BOABE LA GRÂU ŞI<br />
SECARĂ<br />
8.1.4 Producţia de grâu la Chimindia, media anilor 2007-2009<br />
În medie pe cei trei ani experimentali, producţiile obţinute sunt cuprinse între<br />
2100 kg/ha şi 5034 kg/ha, influenţa factorilor experimentali asupra recoltei de boabe<br />
fiind exercitată în fiecare an experimental.<br />
Din analiza producţiilor pe 3 ani la cele 4 soiuri (tabelul 8.13) se constată că<br />
producţia obţinută este mai mare la soiurile Arieşan (4038,65 kg/ha) şi Betadur cu<br />
sporuri foarte semnificative, repectiv distinct semnificative faţă de martor. Diferenţele<br />
de producţie în cazul soiului Frankencorn sunt foarte semnificativ negative (-485,16<br />
kg/ha). Compararea multiplă a variantelor, (tabelul 8.13) privind influenţa factorului<br />
soi, efectuată cu ajutorul testului Duncan ordonează producţiile soiurilor studiate<br />
astfel: Frankencorn (A), Kalasz (B), Betadur (C) şi Arieşan (D).<br />
Tabel 8.13.<br />
Influenţa factorului A (Soiul) asupra producţiei de grâu obţinute<br />
(Chimindia, 2007- 2009)<br />
Soiul Producţia % Diferenţa Semnificaţia Clasificare<br />
(kg/ha)<br />
(kg/ha) diferenţei Duncan<br />
GK Kalasz 3218,58 100 0 Mt. B<br />
Arieşan 4038,65 125,5 820,07 *** D<br />
GK Betadur 3234,76 100,5 16,18 * C<br />
Frankencorn 2733,42 84,9 -485,16 000 A<br />
DL (p 5%)/ DS 5%<br />
14,94 14,92-15,74<br />
DL (p 1%)<br />
22,62<br />
DL (p 0,1%)<br />
36,34<br />
Prin fertilizare, în medie pe cei trei ani experimentali şi cele patru soiuri<br />
studiate s-au obţinut producţii mai mari cu sporuri foarte semnificative la toate<br />
variantele de fertilizare comparativ cu varianta martor nefertilizat. Sporul de producţie<br />
obţinut este cuprins între 9,4 şi 27,1% în funcţie de tipul de fertilizare aplicat (tabelul<br />
8.14). Rezultatele obţinute prin analiza datelor efectuată cu testul Duncan ordonează<br />
variantele de fetilizare astfel: Fertilizat sol + vegetaţie II (E – 3651,06 kg/ha),<br />
Fertilizat sol + vegetaţie I (D – 3569,86 kg/ha), Fertilizat pe vegetaţie (C – 3323,22<br />
kg/ha) şi Fertilizat pe sol (B -3144,39 kg/ha) (tabelul 8.14.).<br />
Tabel 8.14.<br />
Influenţa factorului B (Fertilizarea) asupra producţiei de grâu obţinute<br />
(Chimindia, 2007-2009)<br />
Tip fertilizare Producţia % Diferenţa (kg/ha) Semnificaţia Clasificare<br />
(kg/ha)<br />
diferenţei Duncan<br />
Nefertilizat 2873,22 100 0 Mt. A<br />
Fert. pe sol 3144,39 109,4 271,17 *** B<br />
Fert. pe vegetatie 3323,22 115,7 450,00 *** C<br />
Fert.pe sol+veg.(I) 3539,86 123,2 666,64 *** D<br />
Fert.pe sol+veg.(II) 3651,06 127,1 777,83 *** E<br />
DL (p 5%)/ DS 5%<br />
14,17 14,19-15,72<br />
DL (p 1%)<br />
19,05<br />
DL (p 0,1%)<br />
25,23<br />
21
Soi<br />
Tabel 8.15.<br />
Influenţa fertilizării în interacţiune cu soiul (B x A) asupra producţiei<br />
de grâu obţinute (Chimindia, 2007-2009)<br />
Tip fertilizare<br />
Productie<br />
(kg/ha)<br />
22<br />
% Diferenţa<br />
(kg/ha)<br />
Semnifi<br />
caţia<br />
diferenţ<br />
ei<br />
Clasificar<br />
e Duncan<br />
GK Kalasz Nefertilizat 2729,67 100 0 Mt. C<br />
Sol 3044,33 111,5 314,67 *** F<br />
Vegetaţie 3263,11 119,5 533,44 *** H<br />
Sol+vegetaţie(I) 3444,56 126,2 714,89 *** I<br />
Sol+vegetaţie(II) 3611,22 132,3 881,56 *** K<br />
Arieşan Nefertilizat 3592,67 100 0 Mt. JK<br />
Sol 3851,89 107,2 259,22 *** L<br />
Vegetaţie 4048,22 112,7 455,56 *** M<br />
Sol+vegetaţie(I) 4296,44 119,6 703,78 *** N<br />
Sol+vegetaţie(II) 4404,00 122,6 811,33 *** O<br />
GK Betadur Nefertilizat 2803,78 100 0 Mt. D<br />
Sol 3084,78 110,0 281,00 *** G<br />
Vegetaţie 3263,22 116,4 459,44 *** H<br />
Sol+vegetaţie(I) 3455,33 123,2 651,56 *** I<br />
Frankencor<br />
n<br />
DL (p 5%)/<br />
DS 5%<br />
DL (p 1%)<br />
DL (p 0,1%)<br />
Sol+vegetaţie(II) 3566,67 127,2 762,89 *** J<br />
Nefertilizat 2366,78 100 0 Mt. A<br />
Sol 2596,56 109,7 229,78 *** B<br />
Vegetaţie 2718,33 114,9 351,56 *** C<br />
Sol+vegetaţie(I)) 2963,11 125,2 596,33 *** E<br />
Sol+vegetaţie(II) 3022,33 127,7 655,56 *** F<br />
28,33 28,38-34,15<br />
38,10<br />
50,46<br />
Interacţiunea dintre fertilizare şi soi arată că în medie pe cei trei ani<br />
experimentali, la Chimindia prin aplicarea diferitelor tipuri de fertilizare s-au constatat<br />
producţii superioare de boabe de grâu, cu diferenţe foarte semnificative în cazul celor<br />
patru soiuri studiate (tabelul 8.15). Producţiile cele mai ridicate s-au înregistrat la soiul<br />
Arieşan (Fertilizare sol + vegetaţe II – 4404,00 kg/ha), iar producţiile ce mai mici la<br />
soiul Frankencorn (Nefertilizat – 2366,78 kg/ha)<br />
În medie pe cei trei ani experimentali şi la toate variantele de fertilizare<br />
studiate s-au constatat diferenţe foarte semnificative de producţie la soiul Arieşan. Nu<br />
s-au înregistrat diferenţe de producţie în cazul soiului Betadur la fertilizarea pe<br />
vegetaţie şi la cea pe sol + vegetaţie I. Soiul Frankencorn a realizat producţii mai<br />
scăzute decât martorul în cazul tuturor variantelor de fertilizare (tabelul 8.16).
Tip fertilizare<br />
Nefertilizat<br />
Sol<br />
Vegetaţie<br />
Sol + vegetaţie<br />
(I)<br />
Sol + vegetaţie<br />
(II)<br />
DL (p 5%)/ DS<br />
5%<br />
DL (p 1%)<br />
DL (p 0,1%)<br />
Tabel 8.16.<br />
Influenţa soiului în interacţiune cu fertilizarea (A x B) asupra<br />
producţiei de grâu obţinute (Chimindia, 2007-2009)<br />
Soiul Producţia % Diferenţa Semnificaţia Clasificare<br />
(kg/ha)<br />
23<br />
(kg/ha)<br />
diferenţei<br />
Duncan<br />
Kalasz 2729,67 100 0 Mt. C<br />
Arieşan 3592,67 131,6 863,00 *** JK<br />
Betadur 2803,78 102,7 74,11 *** D<br />
Frankencorn 2366,78 86,7 -362,89 000 A<br />
Kalasz 3044,33 100 0 Mt. F<br />
Arieşan 3851,89 126,5 807,56 *** L<br />
Betadur 3084,78 101,3 40,44 * G<br />
Frankencorn 2596,56 85,3 -447,78 000 B<br />
Kalasz 3263,11 100 0 Mt. H<br />
Arieşan 4048,22 124,1 785,11 *** M<br />
Betadur 3263,22 100 0,11 - H<br />
Frankencorn 2718,33 83,3 -544,78 000 C<br />
Kalasz 3444,56 100 0 Mt. I<br />
Arieşan 4296,44 124,7 851,89 *** N<br />
Betadur 3455,33 100,3 10,78 - I<br />
Frankencorn 2963,11 86,0 -481,44 000 E<br />
Kalasz 3611,22 100 0 Mt. K<br />
Arieşan 4404,00 122,0 792,78 *** O<br />
Betadur 3566,67 98,8 -44,56 00 J<br />
Frankencorn 3022,33 83,7 -588,89 000 F<br />
29,33 28,38-34,15<br />
40,56<br />
56,52<br />
8.2.4. Producţia de grâu la Fireteaz, media anilor 2007- 2009<br />
În medie pe cei trei ani experimentali, producţia cea mai ridicată s-a<br />
înregistrat la soiul Arieşan, diferenţele fiind foarte semnificativ pozitiva comparativ cu<br />
martorul (soiul Kalasz). În cazul soiului Betadur nu se constată diferenţe de producţie,<br />
iar în cazul soiului Frankencorn, diferenţele de producţie sunt foarte semnificativ<br />
negative (tabelul 8.29).<br />
Tabel 8.29.<br />
Influenţa factorului A (Soiul) asupra producţiei de grâu obţinute (Fireteaz 2007-2009)<br />
Soiul<br />
Producţia % Diferenţa Semnificaţia Clasificare<br />
(kg/ha)<br />
(kg/ha) diferenţei Duncan<br />
Kalasz 3334,16 100 0 Mt. B<br />
Arieşan 4211,09 126,3 876,93 *** C<br />
Betadur 3323,89 99,7 -10,27 - B<br />
Frankencorn 2808,89 84,2 -525,27 000 A<br />
DL (p 5%)/ DS 5%<br />
DL (p 1%)<br />
DL (p 0,1%)<br />
42,12 42,07-44,38<br />
63,79<br />
102,47<br />
În medie pe cei trei ani experimentali şi cele patru soiuri studiate prin<br />
fertilizare s-au obţinut producţii mai mari cu diferenţe foarte semnificative; sporul de
producţie obţinut este cuprins între 7,3 şi 24,9 % în funcţie de tipul de fertilizare<br />
aplicat (tabelul 8.30). Rezultatele obţinute prin prelucrarea datelor cu testul Duncan<br />
ordonează variantele de fetilizare astfel: Fertilizat sol + vegetaţie II (E – 3765,83<br />
kg/ha), Fertilizat sol + vegetaţie I (D – 3642,67 kg/ha), Fertilizat pe vegetaţie (C –<br />
3437,33 kg/ha) şi Fertilizat pe sol (B -3236,00 kg/ha).<br />
Tabel 8.30.<br />
Influenţa factorului B (Fertilizarea) asupra producţiei de grâu obţinute<br />
(Fireteaz 2007-2009)<br />
Tip fertilizare Producţia % Diferenţa Semnificaţia Clasificare<br />
(kg/ha)<br />
(kg/ha) diferenţei Duncan<br />
Nefertilizat 3015,69 100 0 Mt. A<br />
Fert. pe sol 3236,00 107,3 220,31 *** B<br />
Fert. pe vegetatie 3437,33 114,0 421,64 *** C<br />
Fert.pe sol+veg.(I) 3642,67 120,8 626,97 *** D<br />
Fert.pe sol+veg.(II) 3765,83 124,9 750,14 *** E<br />
DL (p 5%)/ DS 5%<br />
36,28 36,33-40,24<br />
DL (p 1%)<br />
48,78<br />
DL (p 0,1%)<br />
64,61<br />
În medie pe cei trei ani experimentali, la Fireteaz, prin aplicarea diferitelor<br />
tipuri de fertilizare s-au constatat producţii superioare de boabe de grâu, cu diferenţe<br />
foarte semnificative în cazul celor patru soiuri studiate (tabelul 8.31). Producţiile cele<br />
mai ridicate s-au înregistrat la soiul Arieşan (Fertilizare sol + vegetaţe II – 4555,56,00<br />
kg/ha), iar producţiile ce mai mici la soiul Frankencorn (Nefertilizat – 2477,67 kg/ha)<br />
Tabel 8.31.<br />
Influenţa fertilizării în interacţiune cu soiul (B x A) asupra producţiei<br />
de grâu obţinute (Fireteaz 2007-2009)<br />
Soi<br />
Tip fertilizare Productie % Diferenta Semnificaţia Clasificare<br />
(Kg/ha)<br />
(kg/ha) diferenţei Duncan<br />
GK Kalasz Nefertilizat 2877,67 100 0 Mt. CD<br />
Sol 3170,22 110,2 292,56 *** F<br />
Vegetaţie 3356,11 116,6 478,44 *** G<br />
Sol+vegetaţie(I) 3518,67 122,3 641,00 *** H<br />
Sol+vegetaţie(II) 3748,11 130,2 870,44 *** J<br />
Arieşan Nefertilizat 3788,67 100 0 Mt. J<br />
Sol 4018,33 106,1 229,67 *** K<br />
Vegetaţie 4241,00 111,9 452,33 *** L<br />
Sol+vegetaţie(I) 4451,89 117,5 663,22 *** M<br />
Sol+vegetaţie(II) 4555,56 120,2 766,89 *** N<br />
GK Betadur Nefertilizat 2918,78 100 0 Mt. D<br />
Sol 3144,56 107,7 225,78 *** F<br />
Vegetaţie 3337,33 114,3 418,56 *** G<br />
Sol+vegetaţie(I) 3559,33 121,9 640,56 *** H<br />
Sol+vegetaţie(II) 3659,44 125,4 740,67 *** I<br />
Frankencorn Nefertilizat 2477,67 100 0 Mt. A<br />
Sol 2610,89 105,4 133,22 *** B<br />
Vegetaţie 2814,89 113,6 337,22 *** C<br />
Sol+vegetaţie(I) 3040,78 122,7 563,11 *** E<br />
Sol+vegetaţie(II) 3100,22 125,1 622,56 *** EF<br />
DL (p 5%)/ DS5%<br />
DL (p 1%)<br />
DL (p 0,1%)<br />
24<br />
72,55 72,67-87,43<br />
97,57<br />
129,21
În medie pe cei trei ani experimentali şi la toate varantele de fertilizare<br />
studiate s-au constatat diferenţe de producţie foarte semnificativ pozitive la soiul<br />
Arieşan şi foarte semnificativ negative la soiul Frankencorn. Nu s-au înregistrat<br />
diferenţe de producţie în cazul soiului Betadur la fertilizareape sol, pe vegetaţie şi la<br />
cea pe sol + vegetaţie I. (tabelul 8.32).<br />
Tabel 8.32.<br />
Influenţa soiului în interacţiune cu fertilizarea (A x B) asupra<br />
producţiei de grâu obţinute (Fireteaz, 2007-2009)<br />
Tip Soi Productie % Diferenta Semnificaţia Clasificare<br />
fertilizare<br />
(Kg./ha)<br />
(Kg/ha) diferenţei Duncan<br />
Nefertilizat Kalasz 2877,67 100 0 Mt. CD<br />
Arieşan 3788,67 131,7 911,00 *** J<br />
Betadur 2918,78 101,4 41,11 - D<br />
Frankencorn 2477,67 86,1 -400,00 000 A<br />
Sol Kalasz 3170,22 100 0 Mt. F<br />
Arieşan 4018,33 126,8 848,11 *** K<br />
Betadur 3144,56 99,2 -25,67 - F<br />
Frankencorn 2610,89 82,4 -559,33 000 B<br />
Vegetaţie Kalasz 3356,11 100 0 Mt. G<br />
Arieşan 4241,00 126,4 884,89 *** L<br />
Betadur 3337,33 99,4 -18,89 - G<br />
Frankencorn 2814,89 83,9 -541,22 000 C<br />
Sol + Kalasz 3518,67 100 0 Mt. H<br />
vegetaţie Arieşan 4451,67 126,5 933,22 *** M<br />
(I) Betadur 3559,33 101,2 40,67 - H<br />
Frankencorn 3040,78 86,4 -477,89 000 E<br />
Sol + Kalasz 3748,11 100 0 Mt. J<br />
vegetaţie Arieşan 4555,56 121,5 807,44 *** N<br />
(II) Betadur 3659,44 97,6 -88,67 0 I<br />
Frankencorn 3100,22 82,7 -647,89 000 EF<br />
DL (p 5%)/ DS 5%<br />
7,11 72,67-87,43<br />
DL (p 1%)<br />
107,09<br />
DL (p 0,1%)<br />
150,36<br />
Sinteza producţie de grâu pentru cele patru soiuri la Fireteaz în anii<br />
2007-2009<br />
În figura 8.8 este prezentată reacţia soiurilor studiate, prin prisma producţiei<br />
în urma aplicării diferitelor tipuri de fertilizare. Dintre cele patru soiuri experimentate<br />
se remarcă soiul Arieşan cu producţiile cele mai ridicate la toate tipurile de fertilizare<br />
(3788,67 kg/ha – martor, 4018,33 kg/ha – fertilizare la sol, 4241,00 kg/ha – fertilizare<br />
pe vegetaţie, 4451,89 kg/ha – fertilizare sol + vegetaţie I şi 4555,56 kg/ha sol +<br />
vegetaţie II). Ca şi concluzie generală se poate afirma că în medie pe cei trei ani<br />
experimentali, la Fireteaz, toate soiurile au răspuns favorabil la aplicarea fertilizanţilor<br />
sporul de producţie fiind între 10,2 şi 30,2% la soiul Kalasz, între 6,1 şi 20,2% la soiul<br />
Arieşan, între 7,7 şi 25,4 la soiul Betadur şi între 5,4 şi 25,1 la soiul Franckenkorn.<br />
25
Fireteaz 2007-2009<br />
5000<br />
Prod. kg/ha<br />
Yields kg/ha<br />
4000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
0<br />
2877.67<br />
3170.22<br />
3356.11<br />
3518.67<br />
3748.11<br />
3788.67<br />
4018.33<br />
4241.89<br />
4451.89<br />
4555.56<br />
26<br />
2918.78<br />
3144.56<br />
3337.33<br />
3559.33<br />
3659.44<br />
2477.67<br />
2610.89<br />
2718.89<br />
3040.78<br />
3100.22<br />
GK Kalasz Ariesan GK Betadur Franckenkorn<br />
Nefertilizat Unfertilized<br />
Sol Soil<br />
Vegetaţie In green fertilization<br />
Sol+vegetaţie (I) Soil+In green fertilization (I)<br />
Sol+vegetaţie (II) Soil+In green fertilization(II)<br />
Soiul Variety<br />
Fig. 8.8. Influenţa fertilizării asupra producţiei de grâu în cazul celor 4 soiuri<br />
8.3.4 Producţia de secară la Chimindia, media anilor 2007-2009<br />
La Chimindia, în medie pe cei trei ani prin fertilizare (pe sol, pe vegetaţie, pe<br />
sol + vegetaţie I şi pe sol + vegetaţie II), soiul de secară Suceveana realizează<br />
producţii superioare martorului nefertilizat, diferenţele de producţie fiind foarte<br />
semnificativ pozitive. Producţiile cele mai ridicate (4299,89 kg/ha) se obţin în urma<br />
fertilizării pe sol + vegetaţie II, iar cele mai mici (3852,11% kg/ha) la fertilizarea pe<br />
sol (tabelul 8.36 şi figura 8.12).<br />
Tabel 8.36.<br />
Influenţa factorului fertilizare asupra producţiei de secară obţinute<br />
(Chimindia, 2007-2009)<br />
Soiul<br />
Tip fertilizare Productia<br />
(Kg/ha)<br />
% Diferenta<br />
(Kg/ha)<br />
Semnificaţia<br />
diferenţei<br />
Clasificare<br />
Duncan<br />
Suceveana Nefertilizat 3548,22 100 0 Mt. A<br />
Fert. pe sol 3852,11 108,6 303,89 *** B<br />
Fert. pe vegetatie 4000,11 112,7 451,89 *** C<br />
Fert.pe sol+veg.(I) 4181,67 117,9 633,44 *** D<br />
Fert.pe sol+veg.(II) 4299,89 121,2 751,67 *** E<br />
DL (p 5%)/DS 5% 28,51 28,57-31,61<br />
DL (p 1%) 38,75<br />
DL (p 0.1%) 51,90
Prod. kg/ha<br />
Yields kg/ha<br />
5000<br />
4000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
0<br />
Chimindia 2007-2009<br />
3548.22<br />
3852.11 4000.11 4181.67 4299.89<br />
Variante de fertilizare<br />
Fertilization variants<br />
Nefertilizat Unfertilized<br />
Sol Soil<br />
Vegetaţie In green fertilization<br />
Sol+vegetaţie (I) Soil+ In green fertilization(I)<br />
Sol+vegetaţie (II) Soil+ In green fertilization(II)<br />
Fig. 8.12. Influenţa fertilizării asupra producţiei de secară, soiul Suceveana în<br />
cazul celor 4 variante de fertilizare<br />
8.4.4 Producţia de secară la Fireteaz, media anilor 2007-2009<br />
În medie pe cei trei ani experimentali prin fertilizare s-au obţinut producţii<br />
mai mari cu diferenţe foarte semnificative; sporul de producţie obţinut este cuprins<br />
între 6,7 şi 20,2% în funcţie de tipul de fertilizare aplicat (tabelul 8.40 şi figura 8.16).<br />
Rezultatele obţinute prin prelucrarea datelor cu testul Duncan ordonează variantele de<br />
fetilizare astfel: Fertilizat sol + vegetaţie II (E – 4455,56 kg/ha), Fertilizat sol +<br />
vegetaţie I (D – 4333,56 kg/ha), Fertilizat pe vegetaţie (C – 4103,67 kg/ha) şi<br />
Fertilizat pe sol (B – 3955,56 kg/ha) (tabelul 8.14).<br />
Tabel 8.40.<br />
Influenţa factorului fertilizare asupra producţiilor de secară obţinute<br />
Soiul Tip fertilizare Productia<br />
(Kg/ha)<br />
(Fireteaz, 2007-2009)<br />
% Diferenta Semnificaţia<br />
diferenţei<br />
27<br />
Clasificare<br />
Duncan<br />
Suceveana Nefertilizat 3707,56 100 0 Mt. A<br />
Fert. pe sol 3955,56 106,7 248,00 *** B<br />
Fert. pe vegetatie 4103,67 110,7 396,11 *** C<br />
Fert.pe sol+veg.(I) 4333,56 116,9 626,00 *** D<br />
Fert.pe sol+veg.(II) 4455,56 120,2 748,00 *** E<br />
DL (p 5%)/DS 5% 28,89 28,96-32,03<br />
DL (p 1%) 39,27<br />
DL (p 0.1%) 52,59
Prod.kg/ha<br />
Yields kg/ha<br />
5000<br />
4000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
0<br />
Fireteaz 2007-2009<br />
3707.56 3955.56 4103.67 4333.56 4455.56<br />
Variante de feretilizare<br />
Fertilization variants<br />
Nefertilizat Unfertilized<br />
Sol Soil<br />
Vegetaţie In green fertilization<br />
Sol+vegetaţie (I) Soil+In green fertilization(I)<br />
Sol+vegetaţie (II) Soil+In green fertilization(II)<br />
Fig. 8.16. Influenţa fertilizării asupra producţiei de secară în cazul celor 4<br />
variante de fertilizare(Fireteaz, 2007-2009)<br />
Figura 8.16. ilustrează grafic influenţa fertilizării asupra producţiei de secară<br />
Fireteaz, în medie pe cei 3 ani ( 2007-2009). Cu toate că media celor 3 ani tinde să<br />
atenueze diferenţele de producţie în cazul celor 4 variante de fertilizare, reacţia secării<br />
materializată prin sporuri de producţie este evidentă.<br />
CAPITOLUL 9<br />
REZULTATELE OBŢINUTE PRIVIND EFICIENŢA ECONOMICĂ<br />
LA GRÂU ŞI SECARĂ<br />
9.1.EFICIENŢA ECONOMICĂ LA GRÂU, MEDIA ANILOR 2007-2009, ÎN<br />
CÂMPUL EXPERIMENTAL CHIMINDIA<br />
Din analiza datelor privind producţiile realizate la fiecare soi în cultură<br />
ecologică, se constată că varianta martor nefertilizată este depăşită cu sporurile cele<br />
mai mari de varianta fertilizat pe sol+pe vegetaţie (II).<br />
Costurile pentru înfiinţarea şi întreţinerea culturilor au fost de 1980 lei la<br />
fertilizare pe sol+pe vegetaţie ( II ) şi de 1720 lei la varianta nefertilizată. Dar, sporul<br />
de producţie obţinut prin fertilizare determină ca preţul de cost/unitatea de produs să<br />
fie mai mic (Tabelul 9.5 ). Sporul de producţie obţinut prin fertilizare a fost de 22% la<br />
soiul Arieşan, 29% la soiul GK Kalasz şi 25% la soiurile de grâu spelta Franckenkorn<br />
şi de grâ durum GK Betadur.<br />
Beneficii importante se obţin la toate soiurile ( tabelul 9.6 şi figura 9.1 ) ,<br />
ceea ce înseamnă că grâul cultivat în cultură ecologică este rentabil. Preţurile de cost<br />
pe unitatea de produs sunt cele mai mici la soiul Arieşan<br />
28
Soi<br />
Tabel 9.6.<br />
Tabel centralizator cu principalii indicatori de producţie şi economici<br />
(Chimindia, 2007-2009)<br />
Producţia medie<br />
Kg/ha<br />
Depăşire<br />
kg<br />
Valoarea realizata<br />
lei<br />
29<br />
%<br />
Depăşire<br />
Nefert.<br />
%.<br />
Cost per<br />
producţie lei<br />
% faţă<br />
de<br />
Nefert.<br />
%.<br />
Beneficiu<br />
fert Nefert. fert Nefert. fert Nefert. fert Nefert<br />
Dif.<br />
faţă de<br />
marto<br />
r lei<br />
GK Kalász 3611 2730 881 3697 2866 129 1980 1720 115% 1717 1146 571 150<br />
Arieşan 4404 3593 811 4355 3582 122 1980 1720 115% 2375 1862 513 128<br />
GK Betadur 3567 2804 763 3661 2927 125 1980 1720 115% 1681 1207 473 139<br />
Spelta 3022 2367 655 4488 3586 125 1980 1720 115% 2508 1866 642 134<br />
6.000,00 lei<br />
5.000,00 lei<br />
4.000,00 lei<br />
3.000,00 lei<br />
2.000,00 lei<br />
1.000,00 lei<br />
0,00 lei<br />
Kalász Ariesan Betadur Franckenkorn<br />
Valoarea realizata lei Revenue lei Cost per productie Expenditures lei Beneficiu Gross margin lei<br />
Fig. 9.1. Comportamentul soiurilor în funcţie de valoarea realizata pe<br />
unitatea de suprafaţă, media pe 3 ani (Chimindia, 2007-2009)<br />
9.2. EFICIENŢA ECONOMICĂ LA GRÂU , MEDIA ANILOR 2007-2009 , ÎN<br />
CÂMPUL EXPERIMENTAL FIRETEAZ<br />
Costurile pentru înfiinţarea şi întreţinerea culturilor au fost de 1730 lei la<br />
fertilizare pe sol+pe vegetaţie ( II ) şi de 1470lei la varianta nefertilizată. În această<br />
zonă costurile au fost mai mici decât la Chimindia deoarece nu s-a efectuat arătura.<br />
Dar, sporul de producţie obţinut prin fertilizare determină ca preţul de cost/unitatea de<br />
produs să fie mai mic (Tabelul 9.11 ). Sporul de producţie obţinut prin fertilizare a<br />
fost de 870 kg/ha la soiul GK Kalasz, 777 kg la soiul Arieşan ,740 kg la soiul GK<br />
Betadur şi 622 kg la Franckenkorn.<br />
Beneficii importante se obţin la toate soiurile ( tabelul 9.12 şi figura 9.2 ) ,<br />
ceea ce înseamnă că grâul cultivat în cultură ecologică la Fireteaz este deosebit de<br />
rentabil. Preţurile de cost pe unitatea de produs sunt cele mai mici tot la soiul Arieşan.<br />
Benefici<br />
u faţă de<br />
Nefert<br />
%.
Soi Producţia medie<br />
Kg/ha<br />
GK<br />
Kalász<br />
Arieşan<br />
GK<br />
Betadur<br />
Spelta<br />
Tabel 9.12.<br />
Tabel centralizator cu principalii indicatori de producţie şi economici<br />
(Fireteaz, 2007-2009)<br />
Depăşire<br />
kg<br />
Valoarea<br />
realizata lei<br />
%<br />
Depăşire<br />
Nefert. .<br />
30<br />
Cost per<br />
producţie lei<br />
% faţă<br />
de<br />
Nefert.<br />
%.<br />
Beneficiu Dif. faţă de<br />
martor lei<br />
fert Nefert. fert Nefert. fert Nefert. fert Nefert<br />
3748 2878 870 3811 2989 128 1730 1470 118 2081 1519 562<br />
4566 3789 777 4490 3745 120 1730 1470 118 2760 2275 485<br />
3659 2919 740 3637 2923 124 1730 1470 118 1907 1453 454<br />
3100 2478 622 4537 3647 124 1730 1470 118 2807 2177 630<br />
6.000,00 lei<br />
5.000,00 lei<br />
4.000,00 lei<br />
3.000,00 lei<br />
2.000,00 lei<br />
1.000,00 lei<br />
0,00 lei<br />
Kalász Ariesan Betadur Franckenkorn<br />
Valoarea realizata lei Revenue lei Cost per productie Expenditures lei Beneficiu Gross margin lei<br />
Fig.9.2. Comportamentul soiurilor în funcţie de valoarea realizata pe<br />
unitatea de suprafaţă, media pe 3 ani (Fireteaz, 2007-2009)<br />
9.3. EFICIENŢA ECONOMICĂ LA SECARĂ, MEDIA ANILOR 2007-2009, ÎN<br />
CÂMPUL EXPERIMENTAL CHIMINDIA<br />
�� Producţia obţinută în cultură ecologică la secară ( soiul Suceveana ),<br />
în zona Chimindia a fost de 4300 kg/ha în varianta fertilizat pe sol+pe vegetaţie şi<br />
3548 ka/ha la varianta nefertilizată. Preţul de vânzare al produsului a fost în medie pe<br />
trei ani 0.83 lei/kg, ceea ce înseamnă că s-a obţinut un beneficiu de 2239 lei/ha la<br />
varianta fertilizată şi 1805 lei/ha la varianta nefertilizată .Preţul de cost pe unitatea de<br />
produs a fost de 0.46 lei/kg ( tabelul 9.14 ). Prin fertilizare s-a obţinut un plus de<br />
valoare faţă de varianta nefertilizată de 434 lei ( tabelul 9.15 ).
Tabel 9.14.<br />
Tabel centralizator al analizei eficienţei economice (Chimindia, 2007-2009)<br />
Calcul/soi Suceveana<br />
Marja brută la ha<br />
(total venituri – total costuri directe)<br />
2239,00<br />
Cost pe unitatea de produs (total costuri directe / nr.unităţi produs<br />
principal)<br />
0,46<br />
Modificarea marjei brute total venituri / total venituri Nefertilizat 120%<br />
Modificarea costului pe unitate de produs (cost per unit produs / cost<br />
per unit produs Nefertilizat)<br />
95%<br />
Modificarea producţiei (nr.unităţi produs principal / nr.unităţi<br />
produs principal Nefertilizat)<br />
121%<br />
Soi<br />
Producţia medie<br />
Kg/ha<br />
Tabel 9.15.<br />
Tabel centralizator cu principalii indicatori de producţie şi<br />
economicila secară (Chimindia, 2007-2009)<br />
Depăşi<br />
re kg<br />
Valoarea<br />
realizata lei<br />
%<br />
Depăşire<br />
Nefert.<br />
31<br />
Cost per<br />
producţie lei<br />
% faţă<br />
de<br />
Nefert.<br />
Beneficiu<br />
Fert Nefert fert Nefert fert Nefert fert Nefert<br />
Dif. faţă<br />
de<br />
martor<br />
lei<br />
%Benefi<br />
ciu faţă<br />
de<br />
Nefert.<br />
Suceveana 4300 3548 752 4219 3525 120 1980 1720 115 2239 1805 434 124<br />
9.4. EFICIENŢA ECONOMICĂ LA SECARĂ, MEDIA ANILOR 2007-2009, ÎN<br />
CÂMPUL EXPERIMENTAL FIRETEAZ<br />
Soi<br />
Tabele 9.17 şi 9.18 prezintă analiza cost beneficiu la secara cultivată în<br />
cultură ecologică la Fireteaz, judeţul Arad<br />
Tabel 9.17.<br />
Tabel centralizator al analizei eficienţei economice (Fireteaz, 2007-2009)<br />
Calcul/soi Suceveana<br />
Marja brută la ha<br />
(total venituri – total costuri directe)<br />
2618,48<br />
Cost pe unitatea de produs (total costuri directe / nr.unităţi produs<br />
principal)<br />
0,39<br />
Modificarea marjei brute total venituri / total venituri Nefertilizat) 119%<br />
Modificarea costului pe unitate de produs (cost per unit produs / cost<br />
per unit produs Nefertilizat)<br />
98%<br />
Modificarea producţiei (nr.unităţi produs principal / nr.unităţi<br />
produs principal Nefertilizat)<br />
120%<br />
Producţia medie<br />
Kg/ha<br />
Tabel 9.18.<br />
Tabel centralizator cu principalii indicatori de producţie şi<br />
economicila secară (Fireteaz, 2007-2009)<br />
Depăşi<br />
re kg<br />
Valoarea<br />
realizata lei<br />
%<br />
Depăşire<br />
Nefert.<br />
Cost per<br />
producţie lei<br />
% faţă<br />
de<br />
Nefert.<br />
Beneficiu<br />
Fert Nefert fert Nefert fert Nefert fert Nefert<br />
Dif. faţă<br />
de<br />
martor<br />
lei<br />
%Benefi<br />
ciu faţă<br />
de<br />
Nefert.<br />
Suceveana 4456 3708 748 4348 3658 119 1730 1470 118 2618 2188 431 120
CAPITOLUL 10<br />
CONCLUZII ŞI RECOMANDĂRI<br />
CONCLUZII<br />
10.1. NUMĂRUL <strong>DE</strong> PLANTE LA INTRAREA ŞI IEŞIREA DIN IARNĂ<br />
� În anul agricol 2006-2007 în câmpul experimental Chimindia, numărul cel<br />
mai mare de plante de grâu la intrarea în iarna a fost identificat la soiul Arieşan (379<br />
plante/mp), urmat de GK Betadur, apoi GK Kalasz, iar cele mai puţine plante răsărite<br />
au fost determinate la Franckenkorn (208 plante/mp). În câmpul experimental<br />
Fireteaz numărul cel mai mare de plante răsărite au fost determinate la soiul Arieşan<br />
(398 plante/mp), urmat de GK Betadur, apoi GK Kalasz, iar cele mai puţine plante<br />
răsărite au fost determinate la Franckenkorn (212 plante/mp).<br />
� În ceea ce priveşte numărul de plante de grau răsărite în anul 2007-2008, în<br />
câmpul experimental Chimindia, cel mai mare numar de plante a fost identificat la<br />
soiul Arieşan (458 plante/mp), urmat de soiul GK Betadur, apoi GK Kalasz, iar cele<br />
mai puţine plante au fost determinate la Franckenkorn (ssp.spelta) (333 plante/mp), La<br />
Fireteaz numărul cel mai mare de plante răsărite au fost identificate la soiul Arieşan<br />
(475 plante/mp), urmat de GK Betadur, apoi Gk Kalasz, iar cele mai puţine plante<br />
răsărite au fost determinate la Franckenkorn (321 plante/mp).<br />
� În anul agricol 2008-2009 în câmpul experimental Chimindia, numărul cel<br />
mai mare de plante de grâu la intrarea în iarna au fost determinate la soiul Arieşan<br />
(458 plante/mp), urmat de GK Betadur, apoi GK Kalasz, iar cele mai puţine plante<br />
răsărite au fost determinate la Franckenkorn (333 plante/mp). În câmpul experimental<br />
Fireteaz numărul cel mai mare de plante răsărite au fost la soiul Arieşan (467<br />
plante/mp), urmat de GK Betadur, apoi GK Kalasz, iar cele mai puţine plante răsărite<br />
au fost determinate la Franckenkorn (324 plante/mp).<br />
� Din datele pe trei ani rezultă că numărul cel mai mare de plante de grâu la<br />
intrarea in iarna au fost identificate la soiurile Arieşan şi GK Betadur şi mai mic la<br />
soiurile GK Kalasz şi Franckenkorn.<br />
� In ceea ce priveşte diferenţa dintre numarul de plante la de grâu la intrarea şi<br />
ieşirea din iarnă, pe baza rezultatelor obţinute în cei trei ani de experimentare, putem<br />
spune că soiurile Arieşan şi Franckenkorn suportă mai bine condiţiile de iernare decât<br />
soiurile GK Betadur şi GK Kalasz.<br />
� Soiul de secară, în câmpul experimental Chimindia, a avut o răsărire destul<br />
de uniforma în toamnă, cu un numar mediu de 439 plante/mp, pentru varianta<br />
fertilizata pe sol+vegetatie I, respectiv 394 plante/mp pentru varianta nefertilizată.<br />
� La Fireteaz secara, a avut la fel o răsărire uniformă în toamnă, cu un numar<br />
mediu de de 431 plante/mp, pentru varianta fertilizata pe sol+vegetatie I, respectiv 388<br />
plante/mp pentru varianta nefertilizată.<br />
10.2. DATELE FENOLOGICE<br />
� În anul agricol 2006-2007, în ambele câmpuri experimentale Chimindia şi<br />
Fireteaz, fenofazele grâului şi secarei de toamnă s-au desfăşurat în condiţii de secetă<br />
32
376 mm precipitaţii (în campul experimental Chimindia), respectiv 268 mm (în<br />
campul experimental Fireteaz) , deşi suma precipitaţiilor anuale a fost apropiată de<br />
normală. O importantă cantitate de precipitaţii a survenit în afara perioadei de<br />
vegetaţie ( sfârşitului lunii iulie , august, septembrie ) Cel mai afectat de secetă a fost<br />
soiul GK Kalasz, fapt relevat prin traversarea cu întârziere a fiecărei fenofaze. Acest<br />
inconvenient a fost diminuat de iarna cu temperaturi blânde, care a permis continuarea<br />
vegetaţiei. Cel mai bine s-a comportat soiul Arieşan, el fiind mai bine adaptat pentru<br />
condiţiile din ţara noastră. Soiul Franckenkorn(ssp spelta) este cel mai tardiv,<br />
rămânând cu 11 zile în urmă în privinţa maturizării. Totuşi, ca soi extensiv, soiul din<br />
ssp. spelta a reuşit să egaleze în acel an soiul intensiv GK Kalasz.<br />
� Anul agricol 2007-2008 s-a caracterizat prin precipitaţii optime, aceste<br />
cantităţi de apă au existat la dispoziţia plantelor în fenofazele critice şi astfel nu a fost<br />
în nici un fel stânjenită dezvoltarea acestora.<br />
� În anul 2008-2009, în general, cele patru soiuri şi-au manifestat specificitatea<br />
genotipică în ceea ce priveşte parcurgerea şi durata ciclului de vegetaţie.<br />
� Secara este mai precoce decât grâul de toamnă, astfel că, în jurul datei de 20<br />
iunie secara a parcurs toate fenofazele, ajungând la maturitatea deplină, când se poate<br />
recolta . Perioada de vegetaţie a soiului de secară Suceveana, în anul 2006-2007 a fost<br />
de 251 zile la Chimindia şi 244 zile la Fireteaz<br />
10.3. GRADUL <strong>DE</strong> ÎMBURUIENARE<br />
În urma analizei datelor de îmburuienare din câmpul experimental<br />
Chimindia şi Fireteaz, în cei trei ani, s-a constatat că frecvenţa maximă a speciilor<br />
problemă nu a depăşit pragul de dăunare admis pentru cultura ecologică de 5<br />
plante/mp. Se poate, totuşi, concluziona că grupa buruienilor dicotiledonate perene<br />
(incluzând şi specia Equisetum arvense) poate crea probleme în culturile de grâu<br />
ecologice din această zonă, datorită prezenţei cât şi potenţialului de îmburuienare al<br />
solului asociat cu condiţiile climatice specifice zonei şi cu particularităţile biologice<br />
de vegetaţie şi mai ales capacităţii de înmulţire a speciilor de buruieni din această<br />
grupă.<br />
Analizând în ansamblu toate solele de grâu şi secarădin câmpurile<br />
experimentale se poate spune că sistemul de cultură ecologic trebuie însoţit<br />
obligatoriu de fertilizarea bio, în diferite graduări, care are efecte benefice asupra<br />
culturii, inclusiv diminuarea riscului îmburuienării.<br />
Din datele medii pe trei ani rezultă că la grâu şi secară, utilizarea de<br />
biofertilizanţi determină o scădere a gradului de îmburuienare, prin asigurarea de<br />
lanuri viguroase care asigură un avans în dezvoltarea plantelor în competiţia cu<br />
buruienile.<br />
Buruiana problemă este pălămida, care apare cu o frecvenţă sub pragul<br />
economic de dăunare. Apariţia acestei buruieni se poate datora faptului că în cadrul<br />
asolamentului din câmpul experimental, grâul şi secara urmează după mazăre+ovăz.<br />
Dacă experinţele ar fi urmat după o prăşitoare, s-ar fi putut diminua rezervele de<br />
buruieni prin lucrarea de prăşit manual.<br />
33
10.4. ELEMENTE <strong>DE</strong> PRODUCTIVITATE ŞI ÎNSUŞIRILE CALITATIVE<br />
� Din datele obţinute în anul agricol 2006-2007, în câmpul experimental<br />
Chimindia, putem afirma că soiul Arieşan a realizat cea mai mare producţie (3900<br />
kg/ha), urmat de soiul GK Kalasz (3300 kg/ha), GK Betadur (3233 kg/ha) şi<br />
Franckenkorn (2800 kg/ha). În câmpul experimental Fireteaz, de asemenea soiul<br />
Arieşan a realizat cea mai mare producţie (4033 kg/ha), urmat de soiul GK Kalasz<br />
(3400 kg/ha), GK Betadur (3333 kg/ha) şi Franckenkorn (2867 kg/ha).<br />
� În cercetările experimentale ale anului următor (2007-2008) în câmpul<br />
experimental Chimindia a rezultat din nou că cea mai mare producţie s-a obţinut tot la<br />
soiul Arieşan (5034 kg/ha), urmat de soiul GK Betadur (4033 kg/ha), GK Kalasz<br />
(3967 kg/ha) şi Franckenkorn (3300 kg/ha). În câmpul experimental Fireteaz soiul<br />
Arieşan, cu o producţie de 5167 kg/ha a fost din nou pe primul loc fiind urmat de<br />
soiul GK Betadur (4134 kg/ha), GK Kalasz (4034 kg/ha) şi Franckenkorn (3433<br />
kg/ha).<br />
� La fiecare soi, în variantele fertilizate pe sol şi vegetaţie s-au obţinut cele mai<br />
mari producţii în cele două câmpuri experimentale Chimindia şi Fireteaz.<br />
� Rezultatele obţinute în urma studiului însuşirilor calitative în cele doua<br />
câmpuri experimentale arată că cele mai bune valori la masa hectolitrică, gluten,<br />
sticlozitate şi conţinut de proteine s-au realizat la soiul Franckenkorn, urmat de<br />
soiurile Arieşan, GK Betadur şi GK Kalasz. Umiditatea determinată a fost normală<br />
(sub 14 % la toate soiurile analizate).<br />
10.5. PRODUCŢIA <strong>DE</strong> BOABE LA HECTAR<br />
� Referitor la interacţiunea variantelor de fertilizare asupra nivelului de<br />
producţie al soiurilor, s-au constatat pentru toate variantele şi la toate soiurile valori<br />
mai mari ale producţiei şi sporuri semnificative ale variantelor fertilizate, comparativ<br />
cu martorul nefertilizat.<br />
� Comparaţia multiplă prin testul Duncan clasifică astfel variantele în ordinea<br />
descrescătoare a producţiilor obţinute: Arieşan - fertilizat pe sol şi vegetaţie(II); GK<br />
Betadur - fertilizat pe sol+vegetatie(I); GK Kalasz - fertilizat pe sol+vegetaţie(II);<br />
Franckenkorn - fertilizat pe sol + vegetaţie(I); etc.<br />
� Interacţiunea soiului cu nivelul fertilizării este mult mai diversificată ca<br />
influenţă asupra producţiilor obţinute şi arată, în general, superioritatea reacţiei la<br />
fertilizare a soiurilor Ariesan şi GK Betadur.<br />
� Soiul de secară Suceveana, răspunde bine de fertilizare, obţinându-se sporuri<br />
de producţie de peste 1000 kg/ha. În câmpul experimental de la Fireteaz s-au obţinut,<br />
la secară producţii ceva mai scăzute decât la Chimindia , dar se evidenţiază şi aici<br />
importanţa fertilizării.<br />
� Influenţa fertilizarii asupra producţiei de secară boabe este evidentă, soiul<br />
Suceveana reacţionând pozitiv la acest factor. În urma fertilizării pe sol, pe vegetaţie,<br />
pe sol + vegetaţie I şi pe sol + vegetaţie II se obţin diferenţe foarte semnificativ<br />
pozitive de producţie.<br />
34
10.6. EFICIENŢA ECONOMICĂ<br />
� Din punct de vedere al rezultatelor economice obţinute, în anul de producţie<br />
2006-2007, pe primul loc s-a situat soiul Arieşan, care a depăşit în condiţii de<br />
fertilizare producţia martorului propriu (nefertilizat) cu peste 25%, ceea ce însemnă că<br />
acest genotip răspunde foarte bine la fertilizare şi lucrările de îngrijire. Totodată, el a<br />
înregistrat şi cel mai mare beneficiu, în comparaţie cu varianta nefertilizată (+64%),<br />
fiind urmat de soiurile GK Kalasz, Franckenkorn (ssp. spelta) şi GK Betadur . În ceea<br />
ce priveşte costurile de producţie, acestea sunt mai mari în cazul variantelor fertilizate,<br />
în medie cu 12% faţă de martor.<br />
� Dacă facem o comparaţie a veniturilor obţinute pe unitatea de suprafaţă,<br />
situaţia se schimbă. Astfel, soiul Franckenkorn ( ssp.spelta), având un preţ de<br />
valorificare cu cca. 42% mai mare decât celelalte soiuri de grâu, aduce un venit mai<br />
mare cu 37-45% faţă de soiurile GK Kalasz sau GK Betadur.<br />
� Soiul de grâu spelta Franckenkorn, chiar în condiţii extreme, cum a fost anul<br />
2006-2007, se comportă foarte bine, oferind o siguranţă mare în producţie şi în<br />
rezultatele economice care se pot obţine. Dacă avem în vedere probabilitatea ca aceste<br />
fenomene nedorite să se repete, în alegerea soiurilor trebuie să avem în vedere acest<br />
deziderat deloc neglijabil.<br />
� În privinţa realizării profitului maxim, soiul Franckenkorn (ssp.spelta) se<br />
distaţează, evident, nu datorită producţiei mai mari, ci faptului că preţul de vânzare a<br />
fost dublu faţă de celelalte soiuri de grâu. (1,5 lei/kg faţă de 0,9 lei/kg – la preţul pieţei<br />
în toamna anului 2008) Comparând numai profitul maxim pe unitatea de suprafaţă,<br />
situaţia privind eficienţa este incontestabil în favorea soiului din ssp.spelta. Faptul că<br />
în mod constatnt se poate valorifica la un preţ aproape dublu comparativ cu soiurile<br />
obişnuite face ca acest soi să fie preferat în cultură, chiar dacă nu se obţin producţii<br />
spectaculoase.<br />
� În condiţii pieţei, soiul Arieşan, cu cele mai bune rezultate în producţie,<br />
aduce un profit cu 58% mai mic faţă de cel realizat cu soiul de grâu spelta<br />
Franckenkorn.<br />
� Producţia obţinută în cultură ecologică la secară ( soiul Suceveana ), în zona<br />
Chimindia a fost de 4300 kg/ha în varianta fertilizat pe sol+pe vegetaţie şi 3548 ka/ha<br />
la varianta nefertilizată. Preţul de vânzare al produsului a fost în medie pe trei ani 0.83<br />
lei/kg, ceea ce înseamnă că s-a obţinut un beneficiu de 2239 lei/ha la varianta<br />
fertilizată şi 1805 lei/ha la varianta nefertilizată.<br />
RECOMANDĂRI<br />
1. Alegerea soiurilor pretabile pentru cultivare în sistem ecologic<br />
� În agricultura ecologică, date fiind particularităţile tehnologice ale acestui<br />
sistem, criteriile de bază în alegerea soiurilor trebuie să fie: competiţia cu buruienile,<br />
rezistenţa la atacul de boli şi dăunători, rezistenţa la secetă şi la alţi posibili factori de<br />
stress.<br />
� În privinţa alegerii soiurilor, în zona colinară şi de munte, pentru producţia în<br />
sistem ecologic, se recomandă soiurile de grâu Franckenkorn (ssp.spelta) şi Arieşan.<br />
Soiul Kalasz, deşi este un soi valoros, s-a comportat mai slab în condiţii de secetă.<br />
35
� Soiul Franckenkorn (ssp.spelta) se recomandă din cel puţin două motive:<br />
suportă foarte bine condiţiile extreme de temperatură şi seceta, iar cultivat în condiţii<br />
ecologice realizează cele mai mari venituri prin diferenţa de preţ (50-70% în plus faţă<br />
de celelalte soiuri).<br />
2. Aplicarea corectă a agrotehnicilor specifice agriculturii ecologice<br />
� Având la dispoziţie puţine mijloace de a controla factorii limitativi<br />
de producţie, în agricultura ecologică, alături de alegerea unor soiuri rezistente, este<br />
nevoie şi de respectarea riguroasă a regulilor agrotehnice specifice.<br />
� Alegerea timpului optim pentru executarea lucrărilor mecanice şi<br />
folosirea utilajului adecvat garantează realizarea obiectivului propus. Condiţiile<br />
meteorologice, în special lipsa precipitaţiilor în perioada semănatului, îngreunează<br />
pregătirea patului germinativ. Răsărirea neuniformă influenţează şi ea negativ<br />
producţiile care se obţin.<br />
� Dintre soiurile de grâu studiate, soiul Ariesan a suportat cel mai bine<br />
lipsa umidităţii şi pregătirea necorespunzătoare a solului, în timp ce soiul din ssp.<br />
spelta ( Franckenkorn )a fost cel mai afectat de aceste condiţii nefavorabile.<br />
� Este de preferat să se aştepte momentul optim pentru pregătirea<br />
patului germinativ decât respectarea, cu orice preţ, a timpului optim de semănat.<br />
� În controlul buruienilor, lucrările agrotehnice au o importanţă<br />
hotărâtoare. Cu ţesala de buruieni se poate rezolva problema combaterii buruienilor în<br />
procent de 90%. Trebuie subliniată importanţa alegerii timpului optim pentru<br />
executarea lucrării şi, de asemenea, trebuie avut grijă ca agregatul să fie reglat în<br />
funcţie de umiditatea solului şi a fenofazei în care se găseşte cultura de grâu.<br />
� S-a dovedit că utilizarea de biofertilizanti determină o scădere a<br />
riscului îmburuienării prin vigoarea lanurilor si are efecte benefice asupra culturii<br />
grâului. Mai eficient a fost la toate soiurile de grâu studiate, tratamentul cu<br />
biofertilizanti pe sol si vegetatie care asigură cele mai mari sporuri de producţie.<br />
3. Eficienţa economică<br />
Analizate prin prisma eficienţei economice, rezultatele de producţie ale<br />
soiurilor de cereale păioase cultivate în sistem ecologic, reprezintă un argument în<br />
favoarea organizării de ferme profilate pe agricultură organică de tip cerealier în zone<br />
cu condiţii naturale asemănătoare cu cele în care s-au desfăşurat cercetările.<br />
Creşterea cererii de produse alimentare ecologice asigură în primul rând o<br />
desfacere garantată precum şi un preţ avantajos stabilit pe piaţă ca rezultat al<br />
mecanismului cerere-ofertă.<br />
36
BIBLIOGRAFIE SELECTIVĂ<br />
1. Apahidean M., Bodis A., Albert I., 2005, Cultivarea ecologica a legumelor, Rd.<br />
Risoprint <strong>Cluj</strong> <strong>Napoca</strong> pg. 10-16<br />
2. Ardelean M, R. Sestraş, 1996, Ameliorarea plantelor horticole şi tehnică<br />
experimentală, Partea a II – a, Tehnică experimentală, îndrumător de lucrări practice,<br />
Tipo AGRONOMIA, <strong>Cluj</strong> – <strong>Napoca</strong><br />
3. Fiţiu A., Morar G. şi colab., 2003, Fertilizarea în agricultura ecologică, vol.<br />
Tehnologii în agricultura ecologică, Ed. Risoprint, <strong>Cluj</strong>- <strong>Napoca</strong>;<br />
4. Fiţiu,A., 2003, Ghidul legumicultorului în agricultura ecologică. Editura<br />
Risoprint, <strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong>.<br />
5. Guş P., Rusu T., Bogdan I., 2003 Agrotehnică indrumăror de lucrări practice Ed.<br />
Risoprint, <strong>Cluj</strong>- <strong>Napoca</strong> pg. 91-162<br />
6. Luca E., Vârban D.I., Mihai Gh., Bodis A., Albert I., 2005 Tehnologii<br />
ecologice pentru cultura plantelor, Ed. Risoprit, <strong>Cluj</strong>- <strong>Napoca</strong>.pg. 5-15<br />
7. Morar M., Rusu T., Albert I., 2005, Ghid de combatere a buruienilor în<br />
agricultura ecologica, ed. Risoprint <strong>Cluj</strong> <strong>Napoca</strong>;<br />
8. Morar G., Marin S., 2004, Fitotehnie, Ed I. Ionescu de la Brad, Iasi;<br />
9. Muntean L.S., Luca E., Fitiu A., Munteanu L., Munteanu S., Albert I.,2005,<br />
Bazele agriculturii ecologice, Ed. Risoprint, <strong>Cluj</strong> <strong>Napoca</strong>;<br />
10. Rusu T., Albert I., Bodis A., 2005, Metode si tehnici de productie în agricultura<br />
ecologica, Ed. Risoprint, <strong>Cluj</strong>- <strong>Napoca</strong> ;<br />
11. Rusu T., Albert I., Bodis A., 2007, Ecotehnica culturilor de câmp, Ed. Risoprint,<br />
<strong>Cluj</strong>- <strong>Napoca</strong>;<br />
12. Sin,Gh., 2000, Tehnologii moderne pentru cultura plantelor de câmp. Editura Ceres,<br />
Bucureşti.<br />
13. Stoleru V., Albert I., Cultivarea legumelor cu metode ecologice, Ed. Risoprint,<br />
<strong>Cluj</strong>- <strong>Napoca</strong>; pg. 14-21, 34-35<br />
14. Stoleru V., Albert I., Cultivarea legumelor cu metode ecologice, Ed. Risoprint,<br />
<strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong>;<br />
15. Tomoş L., 2010, Influenţa biofertilizatorilor privind nivelul producţiei de boabe<br />
la cultura grâului de toamnă cultivată în sistem ecologic, Lumea Satului, Nr.8,(109)<br />
16. Tomoş L., 2010, Research on organic winter wheat cultivation, Agricultura IXX,<br />
1,2, sub tipar<br />
17. Tomoş L., 2010, The influence of biofertilizers on grain yield level at rye<br />
cultivated in ecological system, Agricultura IXX, 1,2,sub tipar,<br />
18. Toncea I., 1999, Agricultura ecologica în contextul agriculturii durabile.<br />
Simpozion ASAS "Agricultura Durabila- Performanta";<br />
19. Toncea I., 2000, Ecological Agriculture Theory- A Point of View, Proceedings of<br />
13th International IFOAM Scientific Conference;<br />
20. Toncea I., 2002, Ghid practic de agricultura ecologica: tehnologii ecologice de<br />
cultivare a terenurilor, Editura AcademicPres, <strong>Cluj</strong>- <strong>Napoca</strong>;<br />
21. Toncea I., R. Stoianov, 2002, Metode ecologice de protectia plantelor,Ed.<br />
Stiintelor Agricole, Bucuresti;<br />
37