2011, nr. 1 - Academia de Ştiinţe a Moldovei
2011, nr. 1 - Academia de Ştiinţe a Moldovei
2011, nr. 1 - Academia de Ştiinţe a Moldovei
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
202<br />
Mai târziu craniotomia <strong>de</strong>compresivă a fost efectuată<br />
în cazul ictusului malign în bazinul ACM [14]. Primele<br />
informaţii datează cu anul 1930 [14]. În ultimele <strong>de</strong>cenii<br />
au apărut numeroase publicații <strong>de</strong>spre pacienții<br />
cărora le-a fost efectuată hemicraniectomia <strong>de</strong>compresivă<br />
în cazul ictusurilor supratentoriale, conform datelor<br />
clinice și CT <strong>de</strong> creștere a tensiunii intracraniene.<br />
Mulți dintre autorii din întreaga lume au <strong>de</strong>monstrat<br />
rezultate, care arată că nu numai, se reduce letalitatea<br />
în urma <strong>de</strong>compresiei chirurgicale în cadrul ictusului<br />
ischemic, ci și se îmbunătățesc rezultatele funcționale,<br />
mai cu seamă la pacienții tineri [15, 16]. După datele<br />
majorității studiilor clinice retrospective și prospective<br />
ale hemicraniectomiei cu duraplastie, letalitatea postoperatorie<br />
se micșorează <strong>de</strong> la 80% la 30% [15, 16].<br />
Studii aparte arată că letalitatea poate fi diminuată în<br />
continuare, dacă hemicraniectomia este efectuată în<br />
primele 24 <strong>de</strong> ore după ictus [17].<br />
Intervenția chirurgicală inclu<strong>de</strong> rezecția fragmentului<br />
fronto-temporoparietal al craniului cu un<br />
diametru nu mai mic <strong>de</strong> 12 cm, durotomia și duroplastia<br />
[13, 14].<br />
Imaginile pre- și postoperatorii ale hemicraniectomiei<br />
la un pacient cu ictus ischemic emisferial pe<br />
stânga sunt prezentate în fi gurile 7 și 8.<br />
Fig. 7<br />
Fig. 8<br />
Criteriile critice <strong>de</strong> selectare a candidaților pentru<br />
hemicraniectomie includ starea pacientului și termenele<br />
intervenției chirurgicale. Criteriile suplimentare<br />
(ca vârsta pacientului, afectarea emisferei dominan-<br />
Buletinul AŞM<br />
te, necesitatea rezecției țesutului cerebral și volumul<br />
rezecției sunt discutate până în timpul <strong>de</strong> față. Există<br />
dovezi că efectuarea doar a cranioectomiei micșorează<br />
tensiunea intracraniană cu 15%, iar dacă craniectomia<br />
este asociată cu durotomie, se poate atinge o reducere<br />
semnifi cativă a tensiunii intracraniene până la 70%<br />
[15, 16]. Dar nu numai tensiunea intracraniană majorată<br />
reprezintă o indicație pentru efectuarea hemicraniectomiei.<br />
Tipic, <strong>de</strong>reglarea nivelului <strong>de</strong> cunoștință,<br />
apariția midriazei uni- sau bilaterale oferă motive<br />
pentru acțiuni extreme. Totodată, în cazul apariției<br />
unor <strong>de</strong>reglări trunchiulare în<strong>de</strong>lungate, speranța <strong>de</strong><br />
a obţine rezultate satisfăcătoare sca<strong>de</strong> brusc [16].<br />
În prezent, sunt acumulate rezultatele cercetărilor<br />
randomizate ca „DESTINY”, „DECIMAL”,<br />
„HAMLET”. Este important că aceste cercetări au<br />
restricții în selectarea pacienților (< 60 ani) și în termenele<br />
intervenției chirurgicale (< 48 ore <strong>de</strong> la <strong>de</strong>but)<br />
[17]. Analiza ulterioară efectuată <strong>de</strong> Vahedi și coaut.,<br />
reprezintă una dintre publicațiile fundamentale, <strong>de</strong>oarece<br />
<strong>de</strong>monstrează cu certitudine că hemicraniectomia<br />
ca proce<strong>de</strong>u chirurgical poate fi salvatoare <strong>de</strong><br />
vieți [17].<br />
Totodată, pacienții mai tineri <strong>de</strong> 60 <strong>de</strong> ani sunt<br />
supuși într-o măsură mai mare restabilirii funcțiilor.<br />
Utilitatea maximală a procedurii <strong>de</strong>compresive poate<br />
fi atinsă în cazul intervenției cât mai timpurii.<br />
Proce<strong>de</strong>ele endovasculare. În ultimele <strong>de</strong>cenii,<br />
angioplastia și stentarea caroti<strong>de</strong>lor au căpătat o mare<br />
popularitate în multiple centre medicale. În prezent,<br />
indicațiile acestor meto<strong>de</strong>, în mare măsură, sunt similare<br />
cu indicațiile către endarterectomia carotidă și,<br />
în mare parte, <strong>de</strong>pind <strong>de</strong> tabloul clinic și severitatea<br />
stenozei. Pentru pacienții în vârstă și cei cu patologie<br />
concomitentă gravă, angioplastia și stentarea reprezintă<br />
proceduri mai efi ciente și mai sigure. O condiție<br />
obligatorie <strong>de</strong> efectuare a angioplastiei și stentării arterelor<br />
caroti<strong>de</strong> este utilizarea temporară a utilajelor<br />
pentru protecția cerebrală <strong>de</strong> embolii (balon, fi ltru)<br />
[18].<br />
Un efect clinic bun îl au intervențiile chirurgicale<br />
în cadrul patologiilor stenozante și ocluzante ale arterelor<br />
vertebrale. La pacienții cu maladii concomitente<br />
grave, angioplastia percutanată transfemurală și<br />
stentarea reprezintă meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> elecție în tratamentul<br />
afecțiunilor stenozante ale arterelor vertebrale.<br />
Concluzii<br />
Toate stenozele intracraniene simptomatice sau<br />
asimptomatice au tendința spre progresare, iar riscul<br />
ictusului repetat este foarte înalt. Astfel, factorii <strong>de</strong> risc<br />
(hipertensiunea arterială, diabetul, fumatul, hipercolesterolemia,<br />
hiperlipi<strong>de</strong>mia etc.) trebuie monitorizaţi<br />
cu atenţie, iar preparatele antiplachetare trebuie administrate<br />
zilnic. Pentru cazurile asimptomatice este<br />
necesar <strong>de</strong> a efectua la fi ecare trei ani investigații prin