2011, nr. 1 - Academia de Ştiinţe a Moldovei
2011, nr. 1 - Academia de Ştiinţe a Moldovei
2011, nr. 1 - Academia de Ştiinţe a Moldovei
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
176<br />
fost <strong>de</strong>pistată în 30,7% cazuri, totodată la mulţi copii cauza<br />
etiologică a acceselor n-a putut fi i<strong>de</strong>ntifi cată.<br />
Bibliografi a:<br />
1. Brodie M., Schachter S. Epilepsy, Oxford, 2001, 83 p.<br />
2. Cerovac N., Jovic N. Epilepsy fallowing hypoxic-ischemic<br />
encephalopathy: Clinical and EEG fallow-up, Epilepsia,<br />
2005; vol. 46:80.<br />
3. Leppik I. Patient with epilepsy, Newtown, Pennsylvania,<br />
USA, 2001, 224 p.<br />
4. Popescu V. Neurologie pediatrică, vol 1, Teora,<br />
2001; p. 619-900.<br />
5. Painter M.J., Scher M.S., Stein A.D.: Phenobarbital<br />
compared with phenytoin for the treatment of neonatal seizures.<br />
N.Engl. J.Med. 1999, Aug. 12; 341(7): 485-489.<br />
6. Ried S. Epilepsy, pregnancy and the child, Blackwell<br />
Science, 1996; p.81<br />
7. Scher M.S., Trucco G.S., Beggarly M.E. Neonates<br />
with electrically confi rmed seizures and possible placental associations,<br />
Neonates with electrically confi rmed seizures and<br />
possible placental associate. 1998, 19(1):37-41.<br />
8. Sheth R.D. Electroencephalogram confi rmatory<br />
rate in neonatal seizures. Pediatr. Neurol. 1999; 20(1): 27-<br />
30.<br />
9. Trimble M. Learning disability and epilepsy, Clarius<br />
press ltd, Guildford UK, 2003; p.216.<br />
10. Vestergaard M. Long –term Risk of Epilepsy fallowing<br />
febrile seizures, Epilepsia, 2005; 81 p.<br />
Acest studiu a fost efectuat graţie susţinerii din partea<br />
Aca<strong>de</strong>miei <strong>de</strong> Știinţe a RM și aportului consi<strong>de</strong>rabil al dlui<br />
prof. Ion Iliciuc, șeful Cursului <strong>de</strong> Neuropediatrie.<br />
Summary<br />
Th e objectives of this study were to <strong>de</strong>lineate the etiologic<br />
profi le and neuro<strong>de</strong>velopmental outcome of neonatal seizures.<br />
Th e children with clinical seizures un<strong>de</strong>rwent neurologic exam<br />
ination,electroencephalography,neuroimaging and extensive<br />
diagnostic tests in the newborn period. Aft er discharge, all<br />
infants un<strong>de</strong>rwent regular neurologic evaluation at 12 to 18<br />
months. Seizure etiology remain powerful prognostic factor.<br />
Diagnostic advances have changed the etiologic distribution<br />
for neonatal seizures and improved accuracy of outcome<br />
prediction. Global cerebral hipoxi-ischemia, the most common<br />
etiology, is responsible for the large majority of infants with<br />
poor long-term outcome.<br />
Резюме<br />
Цель данного исследования – определить этиологический<br />
профиль и нейропсихическое развитие неонатальных<br />
судорог. Дети с клиническими судорогами<br />
прошли полное неврологическое обследование, ЭЭГ,<br />
КТ, УЗИ мозга. Все дети были повторно обследованы<br />
в 3, 6 месяцев и в 1 год. Этиологический фактор является<br />
главным прогностическим фактором. Способности<br />
современной диагностики изменили взгляды на<br />
этиологию судорог. Гипокси-ишемический фактор является<br />
самой частой причиной неонатальных судорог<br />
и причиной для плохого нейропсихического развития.<br />
Buletinul AŞM<br />
SINDROMUL ADHD –<br />
TULBURARE A HIPERACTIVITĂŢII<br />
CU DEFICIT DE ATENŢIE.<br />
ROLUL FACTORILOR DECLANȘATORI<br />
ÎN APARIŢIA MANIFESTĂRILOR CLINICE<br />
_______________________________________<br />
Diana Coropceanu, dr. în med.<br />
IMSP Institutul <strong>de</strong> Cercetări Știinţifi ce în<br />
Domeniul Ocrotirii Sănătăţii Mamei și Copilului<br />
Actualitatea temei. Sindromul ADHD este una<br />
dintre cele mai frecente afecţiuni comportamentale<br />
întâlnite la copii și adolescenţi. Această afecţiune <strong>de</strong>butează<br />
în copilărie și poate persista și la varsta adultă.<br />
La unii copii simptomele dispar odata cu înaintarea<br />
în varstă. Neatenţia, impulsivitatea și hiperactivitatea<br />
sunt cele trei caracteristici ale unui copil care suferă<br />
<strong>de</strong> ADHD. Această maladie se întâlnește mai frecvent<br />
la băieţi <strong>de</strong>cât la fete, raportul fi ind <strong>de</strong> 4:1. Statisticile<br />
arată că 30% dintre copiii cu acest sindrom care nu<br />
au benefi ciat <strong>de</strong> tratament ajung să comită infracţiuni.<br />
De asemenea, în lipsa tratamentului copiii cu ADHD<br />
<strong>de</strong>zvoltă, în timp, practici antisociale și <strong>de</strong>vin agresivi.<br />
Un copil cu ADHD poate avea o capacitate cu 30%<br />
mai scazută <strong>de</strong> a ţine minte și <strong>de</strong> a fi atent, comparativ<br />
cu ceilalţi copii <strong>de</strong> varsta lui.<br />
Cauzele ADHD nu au fost <strong>de</strong>terminate încă; cercetătorii<br />
consi<strong>de</strong>ră că, cel mai probabil, se transmite<br />
genetic. Un copil care are un părinte afectat <strong>de</strong> acest<br />
sindrom are 25% șanse să sufere, la rândul lui, <strong>de</strong> această<br />
afecţiune. Copiii moștenesc genetic predispoziţia la<br />
această boală, însă <strong>de</strong>clanșarea ei <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> foarte mult<br />
<strong>de</strong> factorii <strong>de</strong> mediu: stresul din familie, comportamentul<br />
părinţilor cu copilul, jocurile <strong>de</strong> coordonare și inteligenţă<br />
etc. Există studii care au <strong>de</strong>monstrat riscul mai<br />
mare <strong>de</strong> manifestare a bolii la copiii cu mame care în<br />
timpul sarcinii au consumat alcool, tutun și alte substanţe<br />
neurotoxice, care duc la tulburări afective și se<br />
asociază cu un risc crescut <strong>de</strong> ADHD.<br />
Copilului iî este greu să se concentreze, este hiperactiv<br />
și poate avea un temperament difi cil. Defi citul<br />
<strong>de</strong> atenţie și hiperactivitatea <strong>de</strong>vin vizibile la unii<br />
copii în etapa preșcolară sau în primii ani <strong>de</strong> școală.<br />
Studiile făcute au <strong>de</strong>monstrat că în jur <strong>de</strong> 2 milioane<br />
<strong>de</strong> copii din SUA au această boală.<br />
Cel care a abordat pentru prima dată acest subiect<br />
a fost Hei<strong>nr</strong>ich Hoff man, în anul 1845. Conform celei<br />
mai recente ediţii a lucrării «Diagnostic and Statistical<br />
Manual of Mental Disor<strong>de</strong>rs 2 (DSM-IV-TR)», există<br />
3 mo<strong>de</strong>le comportamentale care indică ADHD. Aceste<br />
persoane pot fi consecvent neatente sau pot fi mult<br />
mai impulsive și mai hiperactive <strong>de</strong>cât cele <strong>de</strong> vârsta<br />
lor. Uneori aceste trei caracteristici pot coexista.