şi prof.dr. W. Zwölfer - Revista Pădurilor
şi prof.dr. W. Zwölfer - Revista Pădurilor
şi prof.dr. W. Zwölfer - Revista Pădurilor
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Biodiversitatea, energia <strong>şi</strong><br />
schimbările climatice<br />
1. Impactul exploziei demografice umane<br />
asupra biodiversităţii<br />
Încă de la apariţia vieţii pe Pământ, biodiversitatea<br />
a fost strâns legată de energie <strong>şi</strong> de schimbările<br />
climatice.<br />
Până în secolul al XIX–lea sursa principală pentru<br />
producţia de energie, necesară omului <strong>şi</strong> societăţii<br />
umane, a constituit-o lemnul <strong>şi</strong> forţa animală. Grăsimile<br />
<strong>şi</strong> uleiurile folosite pentru iluminat proveneau de la mamifere<br />
<strong>şi</strong> păsările marine.<br />
La începutul secolului al XX–lea 30% din suprafaţa<br />
agricolă cultivată pe glob era destinată producerii de<br />
furaje pentru hrana animalelor de tracţiune <strong>şi</strong> de arat.<br />
Echilibrul relativ între efectivul populaţiei umane<br />
de pe Glob <strong>şi</strong> resursele naturale spontan disponibile,<br />
care s-a menţinut de la apariţia omului, nu a mai putut<br />
suporta populaţia secolului al XIX – lea <strong>şi</strong>, cu atât mai<br />
mult, a secolului XX. Practicarea agriculturii, care reprezenta<br />
o investiţie de muncă în ecosisteme, în detrimentul<br />
biodiversităţii, explică de ce s-a putut ajunge la<br />
un miliard de oameni la începutul erei industriale.<br />
În ultimele două secole s-a produs o ruptură a acestui<br />
echilibru datorită exploziei demografice umane <strong>şi</strong><br />
dezvoltării industriei, mare consumatoare de resurse<br />
materiale <strong>şi</strong> energie. Acest dezechilibru s-a accentuat<br />
<strong>dr</strong>amatic în ultimii 30 de ani; anual între 10 <strong>şi</strong> 15 milioane<br />
de hectare dispar din pădurile tropicale, iar 35%<br />
din suprafaţa mangrovelor <strong>şi</strong> 20% din cea a recifelor de<br />
coral au dispărut deja, ca <strong>şi</strong> cca. 50% din ecosistemele<br />
de apă dulce din Europa <strong>şi</strong> America de Nord, precum <strong>şi</strong><br />
numeroase specii marine exploatate excesiv printr-un<br />
pescuit sălbatic.<br />
Uniunea Internaţională pentru Conservarea<br />
Naturii (IUCN) apreciază că, în prezent, cca. 70% din<br />
speciile de plante, 51% din animalele nevertebrate <strong>şi</strong><br />
23% dintre vertebrate (dintre care 50% dintre primate)<br />
sunt ameninţate sau pe cale de dispariţie.<br />
În aceea<strong>şi</strong> perioadă, populaţia Globului a crescut<br />
cu peste 2 miliarde de locuitori <strong>şi</strong> probabil că va spori<br />
cu aceea<strong>şi</strong> cifră până în anul 2050, (Génot, 2008).<br />
2. Producţia de energie <strong>şi</strong> schimbările climatice<br />
Printre problemele actuale care preocupă mult<br />
omenirea sunt <strong>şi</strong> schimbările climatice cauzate de acumularea<br />
în atmosferă a gazelor cu efect de seră ca rezultat<br />
al folosirii, pentru producerea de energie, a com-<br />
Romică TOMESCU<br />
Dumitru-Romulus TÂRZIU<br />
Ştefan-Bogdan CANDREA-BOZGA<br />
Vlad-Emil CRIŞAN<br />
bustibililor fosili <strong>şi</strong> a despăduririlor. Aceste schimbări<br />
climatice sunt, în acela<strong>şi</strong> timp, <strong>şi</strong> o ameninţare majoră<br />
<strong>şi</strong> suplimentară asupra biodiversităţii. Ea are loc pe<br />
multiple planuri, dar mai ales privind capacitatea de<br />
adaptare <strong>şi</strong> migraţiune a speciilor de plante <strong>şi</strong> animale.<br />
Trecerea de la utilizarea combustibililor fosili la cei<br />
obţinuţi din biomasă va afecta <strong>şi</strong> mai mult ecosistemele<br />
forestiere <strong>şi</strong> acvatice <strong>şi</strong>, <strong>dr</strong>ept consecinţă, <strong>şi</strong><br />
biodiversitatea.<br />
Cererea pentru produse lemnoase în scopuri energetice<br />
<strong>şi</strong> de terenuri pentru producerea de biomasă necesară<br />
obţinerii biocarburanţilor vor fi decuplate în următoarele<br />
decenii, în primul rând, pentru a lupta contra<br />
schimbărilor climatice <strong>şi</strong>, în al doilea rând, pentru a<br />
acoperi epuizarea anunţată a combustibililor fosili,<br />
(Gabus, Martin, 2008).<br />
În prezent, omenirea este confruntată cu o situaţie<br />
de criză majoră fără precedent în istoria sa, deoarece<br />
această criză are loc cu o viteză inegală, iar acutalul secol<br />
va fi crucial pentru supravieţuirea pe termen lung a<br />
societăţii noastre.<br />
Omul pare că a uitat că el nu este decât o specie<br />
printre cele 5 sau 20 de milioane de specii existente pe<br />
Pământ, <strong>şi</strong> în permanentă concurenţă cu unele dintre<br />
acestea pentru ocuparea spaţiului, dar <strong>şi</strong> strâns legat de<br />
unele pentru propria sa existenţă. De aceea, adaptarea<br />
la schimbările climatice <strong>şi</strong> utilizarea durabilă a ecosistemelor<br />
trebuie să constituie principala preocupare a<br />
omenirii.<br />
Trecerea la utilizarea unor noi surse de energie nepoluante,<br />
cum ar fi carburanţii obţinuţi din biomasă în<br />
vederea atenuării schimbărilor climatice, va avea <strong>dr</strong>ept<br />
consecinţă o competiţie acerbă pentru terenurile destinate<br />
producţiei de alimente <strong>şi</strong> va afecta puternic <strong>şi</strong><br />
biodiversitatea.<br />
Reducerea cantităţii de precipitaţii, ca rezultat al<br />
creşterii temperaturii, riscă să facă imposibilă practicarea<br />
agriculturii pe mari zone ale Globului, fapt ce va<br />
determina despădurirea unor noi suprafeţe <strong>şi</strong> transformarea<br />
lor în terenuri agricole. La aceasta se adaugă <strong>şi</strong><br />
presiunea pentru obţinerea de carburanţi pe bază de biomasă<br />
vegetală. Folosirea culturilor de porumb, spre<br />
exemplu, pentru obţinerea de biocarburanţi, va afecta<br />
puternic capacitatea de nutriţie pentru comunităţile locale.<br />
De asemenea, schimbările climatice vor afecta<br />
puternic mai ales unele zone umede <strong>şi</strong> ecosistemele<br />
aferente, fapt ce va determina o erodare a biodiversităţii,<br />
(Djoghalf, 2008).<br />
32 REVISTA PĂDURILOR • Anul 126 • 2011 • Nr. 2