şi prof.dr. W. Zwölfer - Revista Pădurilor
şi prof.dr. W. Zwölfer - Revista Pădurilor
şi prof.dr. W. Zwölfer - Revista Pădurilor
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Variaţia lungimii buştenilor de cireş păsăresc<br />
(Prunus avium L.) comercializaţi ca furnir estetic<br />
la D.s. arad între anii 2000 <strong>şi</strong> 2009<br />
1. Consideraţii introductive<br />
Pe lângă diametrul median al unui buştean <strong>şi</strong><br />
lungimea acestuia prezintă o mare importanţă; pe de<br />
o parte ea este un element indispensabil în determinarea<br />
volumului, iar pe de altă parte este strâns legată<br />
de posibilitatea utilizării raţionale prin prelucrare<br />
tehnologică a lemnului. Devine, astfel, evidentă necesitatea<br />
existenţei unei limite minime pentru lungimea<br />
buşteanului sub care nu se poate coborî, pentru<br />
ca scopul de folosire dorit să nu fie compromis.<br />
Normele de sortare pentru lemnul rotund brut ale<br />
Uniunii Europene (molid, brad, pini, larice, duglas,<br />
stejar, gorun, fag, plopi, frasini <strong>şi</strong> paltini), precum <strong>şi</strong><br />
unele proprii speciilor mai puţin răspândite, dar deosebit<br />
de valoroase din punct de vedere comercial, din<br />
ţările cu o diversitate den<strong>dr</strong>ologică amplă, au specificată<br />
o lungime minimă. Mărimea acesteia este, în<br />
general, în funcţie de specie <strong>şi</strong> clasa de calitate (bonitate)<br />
a lemnului, dar <strong>şi</strong> de viitoarea utilizare, dacă<br />
aceasta este explicit cunoscută.<br />
SR 3302/1993, propriu pentru lemnul rotund de<br />
diverse specii tari <strong>şi</strong> moi pentru industrializare, din<br />
care face parte <strong>şi</strong> cireşul păsăresc, normează lungimea<br />
minimă a buştenilor pentru furnir estetic la valoarea<br />
de 120 cm, cu o rată de creştere de 10 cm.<br />
Comentariul ce s-ar putea face este legat de mărimea<br />
acesteia. Amintim că, practic, ea diferă de la ţară la<br />
ţară, diferenţele putând depă<strong>şi</strong> cu mult un metru faţă<br />
de mărimea normelor noastre (Austria 1,8 m, Elveţia<br />
3,0 m, Germania 2,0 m).<br />
Sub raportul acestei caracteristici, România are<br />
cea mai mică valoare. Dacă este bine sau rău, rămâne<br />
o problemă deschisă discuţiei. În orice caz, experienţa<br />
ne-a arătat că buştenii de cireş păsăresc care au<br />
avut o lungime apropiată de cea minimă nu au putut<br />
fi comercializaţi decât greu <strong>şi</strong> cu mai mică eficienţă.<br />
În ceea ce priveşte o limită superioară a lungimii<br />
Johann KRUCH<br />
buşteanului, aceasta nu este normată.<br />
Dacă este vorba de buşteni de clasa A (parţial B),<br />
adică fără prea multe <strong>şi</strong> nesemnificative particularităţi,<br />
care sunt apţi spre a fi utilizaţi la producerea furnirelor<br />
(estetice, tehnice), cumpărătorii urmăresc ca<br />
aceştia să provină din partea inferioară a trunchiului<br />
(buştean de capăt, prima piesă), adică din zona cu<br />
lemnul cel mai valoros. Există suficiente semne distinctive<br />
care fac ca buşteanul să fie recunoscut că reprezintă<br />
„prima piesă”, cum ar fi: tăietura de tapă,<br />
secţiunile de îndepărtare a lăbărţărilor, evazarea bazei<br />
trunchiului etc.(în jargonul achizitorilor străini,<br />
denumirile sunt „la fusta”, „huzer”etc.).<br />
Din punct de vedere al prelucrării tehnologice,<br />
există o plajă de lungimi favorabile, urmărită în mod<br />
deosebit de beneficiari. Mulţi dintre ei solicită lungimi<br />
cât mai mari, dar acest lucru nu poate fi acceptat<br />
cu uşurinţă, deoarece odată cu creşterea acesteia<br />
scade diametrul median <strong>şi</strong>, în consecinţă, preţul de<br />
adjudecare. În plus, mai ales la cireşul păsăresc, o<br />
lungime mai mare de 6 m (limită superioară considerată<br />
ca rezonabilă din toate punctele de vedere: silvicultural,<br />
de exploatare <strong>şi</strong> de prelucrare) reprezintă un<br />
„cumul de sortimente”<strong>şi</strong>, în consecinţă, preţul global<br />
ar trebui să fie rezultatul valorilor sortimentelor înglobate<br />
în piesă. Din experienţa licitaţiilor analizate,<br />
influenţa piesei mai „subţiri”cântăreşte mult prea<br />
mult în situaţia finală <strong>şi</strong>, de aceea, această situaţie nu<br />
trebuie admisă. Pe aceste considerente, coroborate <strong>şi</strong><br />
cu cerinţele silviculturale privind măsurile de producere<br />
de lemn valoros, lungimile buştenilor nu ar trebui<br />
să depăşească limita de 6 (7) m. Dacă, totu<strong>şi</strong>,<br />
există exemplare care au lemn valoros pe o lungime<br />
mai mare decât cea maximă indicată, atunci este recomandabil<br />
să fie fasonate două piese.<br />
În lucrare se prezintă aspecte legate de modul<br />
cum a variat lungimea buştenilor pe licitaţii (28), ani<br />
(9) <strong>şi</strong> întreaga perioadă dintre anii 2000 <strong>şi</strong> 2009, pre-<br />
10 REVISTA PĂDURILOR • Anul 126 • 2011 • Nr. 2