You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ACADEMIA REPUBLICII POPULARE ROMINE<br />
COMISIA PENTRU STUDIUL FORMARII LIMBII T POPORULUI ROMIN<br />
II<br />
VLAHH<br />
NORDVL PENINDSVIEI BALCANICE<br />
IN EVIT MEDIU<br />
DE<br />
SILVIU DRAGOMIR<br />
EDITURA ACADEMIEI REPUBLICII POPULARE ROMINE<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII<br />
NORD'UL PENINDILEI BALCANICE<br />
iN EVUL MEDIIT<br />
-<br />
www.dacoromanica.ro
ACADEMIA REPUBLICII POPITLARE ROMINE<br />
COMISIA PENTRU STUDIUL FORMARIT LIMBII I POPORULUT ROMIN<br />
II<br />
V A II I I<br />
NORM PENINDSTLEI BALCANICE<br />
iN EVUL MEDIU<br />
DE<br />
SILVIU DRAGOMIR<br />
EDITURA ACADEMIEI RE.PUBLICII POPULARE ROMINE<br />
1959<br />
www.dacoromanica.ro
CUIINT INAINTE<br />
Obiectul cercetdrilor de fald il constituie <strong>in</strong>cercarea de a str<strong>in</strong>ge <strong>in</strong>tr-un<br />
manunchi Fi de a <strong>in</strong>terpreta unitar fi critic toate ftirile <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>evul</strong> <strong>mediu</strong><br />
privitoare la <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> jumatatea nordicet a Pen<strong>in</strong>sulei Balcanice, care<br />
se dovedese a li urmalsii vechii populatii traco-ilirice, romanizata piliet<br />
la <strong>in</strong>ceputul secolului al faptelea. Relueim astfel unele preocupdri care acum<br />
peste trei decenii <strong>in</strong> urmd 8-au concretizat <strong>in</strong>tr-o serie de studii mai miei.<br />
Intreg<strong>in</strong>du-le f i pun<strong>in</strong>du-le de aeord cu rezultatele cercetarilor mdi noi,<br />
am ajuns <strong>in</strong> multe puncte la peireri diferite de eele exprimate atunci.<br />
Am cautat <strong>in</strong>a<strong>in</strong>te de toate sa spores() <strong>in</strong>formaga fi sd cupr<strong>in</strong>d <strong>in</strong><br />
raza cereeteirii tot ce a reufit set produca, <strong>in</strong> ultimele decenii, ftiima popoarelor<br />
<strong>in</strong>vec<strong>in</strong>ate <strong>d<strong>in</strong></strong> sudul Duneirii. S<strong>in</strong>tem nevoiti <strong>in</strong>s& a marturisi di<br />
exista domenii uncle mijloacele noastre de explorare s-au dovedit ne<strong>in</strong>destulettoare.<br />
De aceea capitolul privitor la <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Bulgaria il considerdm<br />
doar ea o <strong>in</strong>cercare de a evada <strong>d<strong>in</strong></strong> labir<strong>in</strong>tul polemicelor nesfirfite fi de a<br />
stabili ceea ce <strong>in</strong>tereseaza <strong>in</strong>a<strong>in</strong>te de toate fti<strong>in</strong>ta noastra istoricei. D<strong>in</strong><br />
acelafi motiv am renuntat de a expune aici rezultatul studiului <strong>in</strong>trepr<strong>in</strong>s<br />
<strong>in</strong> ce prive8te toponimia 8i, onomastica <strong>d<strong>in</strong></strong> regiunea <strong>d<strong>in</strong></strong>tre Timoc ri<br />
Morava. Cereeteitorul <strong>d<strong>in</strong></strong> acest domeniu trebuie sa fie <strong>in</strong>zestrat eu cunoft<strong>in</strong>te<br />
speciale de istoria limbii pentru a deosebi vechiul drat al toponimiei<br />
vlahe de eel dacorom<strong>in</strong> suprapus <strong>in</strong> ultimele trei veacuri. Numele de locuri<br />
aduse de imigrantii <strong>d<strong>in</strong></strong> Oltenia ci Banat pot produce adeseori confuzie.<br />
Lucrarea noastra se <strong>in</strong>temeiazd, <strong>in</strong> cea mai mare parte, pe materialul<br />
scos la iveald, cu multe decenii <strong>in</strong> urma, de marii <strong>in</strong>veitati Stoian Novakovió<br />
ft C. Jitaek, precum qi de eruditii urmaci ai istoricului croat Frania<br />
_MEM, care, sub conducerea Academiei Iugoslave <strong>d<strong>in</strong></strong> Zagreb, au cuUs- ii<br />
www.dacoromanica.ro
6 VLAHII NORD-BALCAN ICI IN EVUL MEDIU<br />
tiparit <strong>in</strong>tr-o serie <strong>in</strong>treaga de publicafii sistematice toata <strong>in</strong>formafia istorica<br />
necesara. In tratarea prefiosului material am Mutat 'Ina a ne pastra<br />
toata libertatea. Felul nostru de-a judeca fenomenele de viafa gi legaturile<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong>tre numeroasele fragmente de populatie vlaha impreigtiata ni Vara rezervat<br />
ii fala de anchetele antropogeografice executate stralucit de Academia sirbeasca<br />
de fti<strong>in</strong>te <strong>d<strong>in</strong></strong> Belgrad, sub conducerea celor doi protagonigti, Cvijit<br />
gi Brd3ljanovi6. Rezultatul anchetelor <strong>in</strong>trepr<strong>in</strong>se cu staru<strong>in</strong>fei neegalata<br />
s-a dovedit deosebit de prefios pentru punctele de reper ce ni le ofera <strong>in</strong><br />
cautarea unei populafii disparute de aproape o jumeitate de mileniu. In<br />
acest domeniu, <strong>in</strong>sa, analiza fi <strong>in</strong>terpretarea s<strong>in</strong>t departe de a fi izbutit<br />
sä formuleze concluzii def<strong>in</strong>itive. Divergenfele staruie <strong>in</strong>ca la multe <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
toponimicele discutate, iar aprecierile facute citeodatef, fare& cunogt<strong>in</strong>fa<br />
aprofundata a fenomenelor respective de viala trebuie verificate cu grija.<br />
Istoriografia rom<strong>in</strong>ei <strong>d<strong>in</strong></strong> trecut nu 8-a preocupat decit <strong>in</strong> masura foarte<br />
redusa de aceasta problem& IV ecunoagterea limbilor slave, dar fi prejudeceifi<br />
a<strong>d<strong>in</strong></strong>c <strong>in</strong>rada<strong>in</strong>ate au impiedicat pe istoricii rom<strong>in</strong>i sa pund clar problema fi<br />
sá recunoasca importanfa ei pentru studiul <strong>in</strong>ceputurilor poporului rom<strong>in</strong>.<br />
L<strong>in</strong>gvigtii au nimerit mai cur<strong>in</strong>d fi mai sigur drumul catre studiul vlahilor<br />
balcanici, <strong>in</strong> stradu<strong>in</strong>fa de a dibui limba resturilor de o<strong>d<strong>in</strong></strong>ioarei, care au<br />
supraviefuit atitor prefaceri istorice. Lipsa <strong>in</strong>formafiei documentare se<br />
resimte <strong>in</strong>sa ii <strong>in</strong> cercetarile l<strong>in</strong>gvistice aparute <strong>in</strong> ultimele decenii. Imprejurarea<br />
aceasta ne-a <strong>in</strong>demnat sa urmarim ani <strong>in</strong>delungali izvoarele istorice<br />
pi studiile publicate de <strong>in</strong>vafalii <strong>d<strong>in</strong></strong>, sudul Dunarii, <strong>in</strong> care se gaseste<br />
material privitor la resturile romanitafii <strong>balcanice</strong>.<br />
Lucrarea apare acum datorita Comisiei Academiei Republicii Populare<br />
Bom<strong>in</strong>e pentru studiul formarii limbii fi poporului rom<strong>in</strong>, care a socotit-o<br />
ca fi<strong>in</strong>d deosebit de utila. Ii exprimeim vii mulfumiri pentru buneivo<strong>in</strong>fa<br />
cu care a apreciat stradu<strong>in</strong>fele noastre. Urmar<strong>in</strong>d drumurile i popasurile<br />
vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>nordul</strong> Pen<strong>in</strong>sulei Balcanice noi ne-am dat seama demult<br />
ce importanfa reprez<strong>in</strong>ta pentru studiul orig<strong>in</strong>ii poporului nostru cunoasterea<br />
amanunfita a <strong>mediu</strong>lui <strong>in</strong> care au trait o<strong>d<strong>in</strong></strong>ioarei <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
sudul Dunarii. _Daca unele <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>in</strong>terpretarile ce <strong>in</strong>cercam de-a lungul<br />
acestor expuneri reim<strong>in</strong> sa fie Inca verificate, nutrim totusi conv<strong>in</strong>gerea ca,<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> punct de vedere documentar am reugit sa desfelenim un teren lasat <strong>in</strong><br />
parag<strong>in</strong>ire timp prea <strong>in</strong>delungat. 0 colaborare str<strong>in</strong>sa fi prieteneasea cu<br />
oamenii de f U<strong>in</strong>ta <strong>d<strong>in</strong></strong> R. P. Bulgaria fi B. P. F. Iugoslaria va da desigur<br />
roade fi mai bogate.<br />
www.dacoromanica.ro
CUVINT INAINTE 7<br />
Numele do persoane fi locuri <strong>d<strong>in</strong></strong> Wile slave ale Pen<strong>in</strong>sulei Balcanice<br />
le-am transcris conseevont, folos<strong>in</strong>d semnele obilnuite <strong>in</strong> lucrdrile de slavistied.<br />
Cititorului rom<strong>in</strong> i se va pcirea poate mai anevoioasd lectura, dar noi<br />
am crezut ea s<strong>in</strong>tem obligqi a <strong>in</strong>trebu<strong>in</strong>ta aceastii transcriere pentru a <strong>in</strong>lesni<br />
.consultarea hcirtilor fi dcetionarelor slave meridionale, dar fi pentru a<br />
ne pune de aPord eu regulile stabilite <strong>in</strong> contactul sti<strong>in</strong>fific reciproc.<br />
SILVILT DRAGOMIR<br />
www.dacoromanica.ro
TRANSCRIEREA NUMELOR SLAVE<br />
DE PERSOANE SI LOCUM<br />
,T.umele de persoan i toponimicele slave le-arn transeris dupl regulile<br />
alfabetului sirbo-croat. Dam aici <strong>in</strong>dicatiile necesare pentru cititorul<br />
rom<strong>in</strong>. :<br />
K se cite§te ca rom. c, ch (Kalat calat, Maruket Maruchet).<br />
C corespunde rom<strong>in</strong>esculni ç (Cipitor Tipitor, c<strong>in</strong>ci t<strong>in</strong>ti, Cape<br />
Tape, Cviji6 Tviici, CerecelTeretel, Crna GoraTirna Gora,<br />
Cet<strong>in</strong>a Tet <strong>in</strong>a ).<br />
6 e rom. ce, ci (Ku6'i Cuci, &Zak Ciaciak, 6i6ct cicia).<br />
6 se pronunta" anevoios de rorn<strong>in</strong>i, av<strong>in</strong>d valoarea <strong>in</strong>termediarit <strong>in</strong>tre ci<br />
§i i. Ii vom transcrie cu ci (Ped Peci, KiJuriei Chiciurici,<br />
Popovid Popovici).<br />
E se cite§te ca f (Sibenik ibenic, Dukn Du§an, U§v r<strong>in</strong>d Uur<strong>in</strong>ti).<br />
2 corespunde rom. j (giZet Jicfa, BoNdar Bojidar).<br />
Df, a se cite§te ca ge, gi (genunche, g<strong>in</strong>gie), deci Karaai6 Caragici,<br />
Karad'iova Caragiova).<br />
Dj i Gj se redau In rom<strong>in</strong>e§te cu ge sau gi. Deci Djurdjev sau Gjurgjev se<br />
cite§te Giurgiev, media sau megja megea.<br />
Nj, nj i lj corespund unui n sau 1 <strong>in</strong>muiat (Nemanja Nemania, njiva<br />
niva, Maljukta Maliu§ata, Veljko Velico), astfel ea In<br />
grafia acestor nume<br />
J, j se cite§te totdeauna ca i consonant rom. (Jajce 1a4e, Kijevo Chiievo,<br />
Krajnik Cra<strong>in</strong>ic, Kraj<strong>in</strong>a Crai<strong>in</strong>a).<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN BULGARIA<br />
D<strong>in</strong>tre toate grupurile de vlahi resfirati <strong>in</strong> tgrile slave <strong>d<strong>in</strong></strong> Pen<strong>in</strong>sula<br />
Balcanicg, cel <strong>d<strong>in</strong></strong> Bulgaria <strong>evul</strong>ui <strong>mediu</strong> joacg cel <strong>d<strong>in</strong></strong>tii un rol activ.<br />
Vlahii, &ad a§a se nume§te populatia romanizatg <strong>in</strong> izvoarele bizant<strong>in</strong>e<br />
43i slave, apar numero§i <strong>in</strong> regiunea HaemusuluiStara Plan<strong>in</strong>a de azi§irul<br />
de munti care <strong>in</strong> lumea romang despgrtea doug prov<strong>in</strong>cii istorice ale<br />
imperiului, Moesia Inferioarg de Tracia. Dupg Niketas Choniates1, <strong>vlahii</strong><br />
locuiau <strong>in</strong> muntele Haemus", bizu<strong>in</strong>du-se pe strimtori", pe care le apgran<br />
§i. pe numeroasele cetgti ce se Inaltg, drepte pe st<strong>in</strong>ci prgpastioase".<br />
Ana Comnena Ii aratg, de asemenea, cunoscgtori ai drumurilor i potecilor<br />
muntelui, ceea ce dovede§te cg erau localnici. D<strong>in</strong>tr-un alt pasaj al seriitoarei<br />
bizant<strong>in</strong>e se poate deduce cg multi vlahi erau a§ezati pe versantul de<br />
mord ad Balcanilor, dacqpr<strong>in</strong> dacii". pomeniti de <strong>d<strong>in</strong></strong>sa Ii <strong>in</strong>telegem pe ace§tia.<br />
Lipsa totalg% <strong>in</strong>sg a unei vechi toponimii romanice <strong>in</strong> regiunea de Rugg<br />
Dungre ne Indeamng sg fim mai rezervati, de§i romanitatea de o<strong>d<strong>in</strong></strong>ioarg<br />
pare sg se fi ment<strong>in</strong>ut timp mai <strong>in</strong>delungat, chiar aici, cum dovedesc destul<br />
de numeroasele nume de localitgti §i riuri, imprumutate de slavi de-a<br />
dreptul <strong>d<strong>in</strong></strong> limbo, lat<strong>in</strong>g.<br />
,<br />
1 Choniates (Bonn, X, 482 ; G. Popa Liseanu, Dacia In autorii clasici, Buc., 1943,<br />
p. 139) : Acei barbari ce locuesc peste tot cupr<strong>in</strong>sul muntelui Emos §i care Ina<strong>in</strong>te se numeau<br />
mysi, iar acum vlahi se cheamd. Ace§tia, bizu<strong>in</strong>du-se pe strimtori §i sumet<strong>in</strong>du-se In cetatile<br />
for, de care foarte multe shit, i se Inaltd drepte pe st<strong>in</strong>ci prapfistioase ..." (Ana Comnena ,<br />
Leipzig, X, 2 §i III, 8 §i la G. Popa Liseanu, op. cit., p. 136). Interpret:An §i Idmuriri la<br />
G. Murnu, RomInii <strong>d<strong>in</strong></strong> Bulgaria medievald, Buc., 1939, P. 14-15, C. C. Giurescu, Despre<br />
Vlahia Asaneglilor (Extras <strong>d<strong>in</strong></strong> Lucrdrile Institutului de Geogralie al UniversitdIii <strong>d<strong>in</strong></strong> Cluj,<br />
vol. IV, p. 114 §i urm.) §i N. Bdnescu, Les premiers timoignages byzant<strong>in</strong>s sur les Rouma<strong>in</strong>s<br />
du Bas-Danube (eXtras <strong>d<strong>in</strong></strong> Byzant<strong>in</strong>isch-Neugriechisthe Jahrbiicher, vol. III, Weimar, 1422,<br />
fasc. 3-4, p. 304). C.0 Giurescu presupune cä a existat o populatie de acest fel §i pe podibul <strong>d<strong>in</strong></strong>tre<br />
Balcani §i Dandre, In vechea Moesia Inferioard (C. C. Giurescu, op. cit., p. 116-117). Faptul<br />
ca aceasta populatie n-a läsat nici o urmä In toponhnia acestui teritoriu pledeazd Insd Impotriv a<br />
tezei sale.<br />
www.dacoromanica.ro
12 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
Vlahii <strong>d<strong>in</strong></strong> Bulgaria trebuie cäutati deci <strong>in</strong> t<strong>in</strong>utul muntos al Balcanului<br />
§i <strong>in</strong> prelungirile vklor, care coboarA <strong>d<strong>in</strong></strong> masivul s'au In toate directiile.<br />
Anhialos si Mesemvria la Marea Neagra.1, Tirnovo si Teteven<br />
la nord, ea si Stara Zagora, dar §i Sredna Gora, la sud. i imprejurimile<br />
Sofiei, cu o toponimie care a pastrat aici mkturia prezentei elernentului<br />
romanic, au Elcut parte <strong>d<strong>in</strong></strong> aceastg Vlahie". Despre cei <strong>d<strong>in</strong></strong> iTracia aflgm<br />
ca' se <strong>in</strong>naultiserl ea roiul de alb<strong>in</strong>e", p<strong>in</strong>g In vremea impkatului Alexis<br />
Comnenul si de fapt, izvoarele istorice Ii cunosc In valea Maritei si <strong>in</strong> jut e-<br />
riorul muntilor Rodope3. R6sp<strong>in</strong>direa lor de aici se poate urmki pira <strong>in</strong><br />
valea Strurnei, pe cursul de jos al ckeia s<strong>in</strong>t pomeniti la <strong>in</strong>ceputul secolului<br />
al XIV-lea (Gregoras)4. Roesler sust<strong>in</strong>e c ostile ImpAratului Isac Anghelos<br />
erau recrutate <strong>in</strong> parte <strong>d<strong>in</strong></strong>tre acestia, <strong>in</strong> parte <strong>d<strong>in</strong></strong>tre <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Rodope.<br />
Izvoarele apusenemai ales Villehardou<strong>in</strong>-si Henri de Valenciennes<br />
cunosc, d.e asemenea, pe vlahi, dar pentru ci Vlahia" <strong>in</strong>seamn l. statul<br />
<strong>in</strong>temeiat de fratii Asan.<br />
In rAstimpul eelor trei eacuri (XI XIII) <strong>in</strong> cadrul ckora se pot<br />
loealiza asezkile vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> Bulgaria, e posibil s'a se fi produs i alte deplasari<br />
de pop ulatie, care modificil <strong>in</strong>cbeierile ce am fi <strong>in</strong> clrept a le pune. RAsp<strong>in</strong>direa<br />
lor aproape numai <strong>in</strong> t<strong>in</strong>uturile muntoase constituie o <strong>in</strong>dieatie l'amurita,<br />
a expansiunii cu caracter pastoral a vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> primul §i al doilea<br />
imperiu bulgar. Ana Comnena confirm6 aceastit presupunere pr<strong>in</strong> faimoasa<br />
caracterizare5 : cei care due viata de nomad kd care <strong>in</strong> limba vorbit'a se<br />
chiarná vlahi". Bkrnim ca. ilustra scriitoare a cunoscut, dac'a,' nu pe <strong>vlahii</strong><br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Rodope, desigur pe cei de la Anhialos i Mesemvria, remare<strong>in</strong>d viata<br />
lor asprI, cu pendulki de la iernatieele de pe litoral la vkatieele <strong>d<strong>in</strong></strong> munti.<br />
In secolul al XT-lea, <strong>in</strong>treg nord-estul <strong>pen<strong>in</strong>sulei</strong> apart<strong>in</strong>ea imperiului<br />
bizant<strong>in</strong>, asa c5 <strong>vlahii</strong> se puteau misca liber <strong>in</strong> cautarea de pkuni.<br />
Este foarte probabil c ei s-au bucurat de asemenea libertate si sub st'ap<strong>in</strong>irea<br />
bulgarg, care le-a permis penetratiunea p<strong>in</strong>'a departe In muntii Rodope,<br />
iar de aici p<strong>in</strong>g, <strong>in</strong> vaile Strumei si Vardarului, fae<strong>in</strong>d acestea parte<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> imperiul lui Simeon.<br />
Reconstru<strong>in</strong>d asi fel procesul de difuziune al vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> Bulgaria.<br />
trebuie st admitem implicit vechimea asezkii lor In aceste t<strong>in</strong>uturi;<br />
1 Despre <strong>vlahii</strong> de la Anhialos, vezi Popa Liseanu, op. cit., p. 136.<br />
2 Vlahia Alba" nu e doveditä istoriceste i nici nu e atestata <strong>in</strong> vreun izvor vechi sau<br />
In graiul bulgarilor de astazi. C. BrAtescu a aratat a aceastA denumire a <strong>in</strong>trodus-o un editor<br />
al cronicii lui Geoffroy de Villehardou<strong>in</strong> (editia Vigenere, Paris, 1585) si a fost apoi reprodusa<br />
de Ducange i Hopf : C. Bratescu, Romtnii <strong>d<strong>in</strong></strong> Bulgaria de est a <strong>evul</strong>ui <strong>mediu</strong> (Buc., 1942),<br />
p. 49. Stojan Novakovi6 i Iovan Cvijid au admis eXistenta ei bizu<strong>in</strong>du-se pe Hopf.<br />
3 G. Murnu, Istoria romlnilor <strong>d<strong>in</strong></strong> P<strong>in</strong>d. Vlahia Mare, Buc., 1913, P. 221.<br />
4 R. Roesler, Rumi<strong>in</strong>isehe Studien, Leipzig, 1871, p. 114.<br />
6 Ana Comnena, VIII, 3.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAI-III DIN BULGARIA 13<br />
anume cel mai tirziu In secolul al X-lea. Hrisovul impAratului asile al<br />
II-lea (1019) ii gAseste 1 imprAstiati In toatA Bulgaria", adich <strong>in</strong> toate<br />
t<strong>in</strong>uturile care au fAcut parte <strong>d<strong>in</strong></strong> impgrAtia cuceritg dui)/ <strong>in</strong> fr<strong>in</strong>gerea totalA<br />
a bulgarilor. Scoaterea vlahilor de sub jurisdictia episcopilor beau i faptul<br />
&A au fost supusi de-a dreptul arhiepiscopiei de Ohrida este MA <strong>in</strong>doialA<br />
un privilegiu, dar i o <strong>in</strong>dicatie precisg, a situatiei difuze si a numgrului<br />
lor nu prea <strong>in</strong>semnat. Bizantul le-a acordat mai tirziu un episcopat propriu,<br />
cu scaunul la Vranje, <strong>in</strong> centrul asezArilor vlahe, care s-au <strong>in</strong>t<strong>in</strong>s de aici<br />
afire apus. CA numgrul lor <strong>in</strong> sudul Bulgariei nu va fi fost prea <strong>in</strong>semnat, se<br />
dovedeste pr<strong>in</strong> faptul cA au dispArut aproape Mfg, urme. Izvoarele bizant<strong>in</strong>e<br />
par deci exagerate, c<strong>in</strong>d Ii prez<strong>in</strong>tA numerosi ca un roi de alb<strong>in</strong>e. Veritabilul<br />
roi" trebuie clutat mai la nord i, foarte probabil, nu chiar sau<br />
nu numai <strong>in</strong> Haemus, ci i <strong>in</strong> t<strong>in</strong>utul situat mai care apus.<br />
Vlahii <strong>d<strong>in</strong></strong> Bulgaria se pierd In cur<strong>in</strong>d <strong>in</strong> masa slav /. si se asimileaza<br />
atit de radical, Inch un <strong>in</strong>vAtat bulgar, P. Mutaf Ciev, care a studiat <strong>in</strong>stitutia<br />
vo<strong>in</strong>icilor", n-a mai gAsit nici un vlah" <strong>in</strong> izvoarele istorice <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Bulgaria medievalA2. S<strong>in</strong>gur Cvijid afirmg3 c populatia romanicA <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Sredna Gora" <strong>evul</strong>ui <strong>mediu</strong> s-a pAstrat p<strong>in</strong>g, <strong>in</strong> veacul al XIX-lea, dar<br />
7 7<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong>sul confundA <strong>in</strong> cazul de fat./ pe <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Bulgaria cu arom<strong>in</strong>ii.<br />
Toponimicele care confirm/ existenta de o<strong>d<strong>in</strong></strong>ioara, a vlahilor s-au<br />
pästrat, cele mai multe, <strong>in</strong> imprejurimile orasului Sofia si <strong>in</strong> muntii <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
apropiere. Mai reduse la numAr se gAsesc i <strong>in</strong> Sredna Gora, ba chiar si <strong>in</strong><br />
muntii Rodope. Semnal<strong>in</strong>du-le pentru <strong>in</strong>tlia data, Jire 6ek considera cg,<br />
s<strong>in</strong>t urme rasate de o populatie str/veche, dispgrutg, de mult, care a vorbit<br />
o limbl lat<strong>in</strong>g. In circumscriptia Iskrec, In muntii Balcani, el remarcl numele<br />
satului Cerecel (Teretel), iar <strong>in</strong> regiunea apropiatA Visok o localitate numitA<br />
Bukorovci. Intre Caribrod. i Breznic se aflg, numele de localitAti Krnul,<br />
Coral, Gurguljat, Badulovci. Un sat fruntas,s <strong>d<strong>in</strong></strong> defileul riului Sukovo se<br />
numeste Vlasi, iar muntele st<strong>in</strong>cos de alAturi ilIzimul. Un deal l<strong>in</strong>g*/ Trn<br />
se cheamA Cir6ilat i doug, sate <strong>d<strong>in</strong></strong> aceeasi regiune Herul i Banigor.<br />
La nord de Kiistendil, <strong>in</strong> Krajigte, se <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>A numele Krecul (Cretul),<br />
Barbulovci, Musul, date unor cr<strong>in</strong>guri izolate, cu numai citeva case.<br />
In Sredna Gora, muntii situati la sud de Balcani, se gAsesc doar citeva toponimice<br />
: o cimpie, l<strong>in</strong>g Kopiatica, Ursulica, o poianA Dlboki Val, un pripor<br />
de deal Krecul i o vAggung, de pAdure Cerbul, iar l<strong>in</strong>gg, PanagjurAte<br />
un pirgu Merul. In Rodope doug sate de bulgari mahomedani au nume<br />
1 Byzant<strong>in</strong>isclze Zeitschrig, II, p. 46.<br />
2 P. Mutafêiev, Vojniiki zemi i vo<strong>in</strong>ici vd Vizantija pre> XIIIXV v [Proprietfitile de<br />
vo<strong>in</strong>ici i vo<strong>in</strong>icii In Bizant In sec. al XIII-lea al XV-lea], Sofia, 1933. Doar In Tesalia se<br />
constatd.ciiliireti vlahi, p. 78.<br />
8 Iovan Cvijié, La Pén<strong>in</strong>sule Balcanique, Paris, 1918, p. 475.<br />
www.dacoromanica.ro
14 VLAH1I NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
romanic : S<strong>in</strong>gur i Krbul. Pe versantul de nord al Balcanului, JireCek<br />
nu <strong>in</strong>registreaza, decit numirile Batulci (rom. Batul) i Dragul<strong>in</strong> Dol (rom.<br />
Dragula) l<strong>in</strong>g Teteven, subl<strong>in</strong>i<strong>in</strong>d c lipsa de aici a nomenclaturii romanice<br />
Ii pare semnificativP.<br />
Weigand adaug5, Inca vreo citeva muniri : larbata (rom. iarbel) o<br />
comuna l<strong>in</strong>ga Teteven, deci <strong>in</strong> <strong>nordul</strong> muntilor Balcani Fiti tot acolo Paosi<br />
Mu§at. La nord de Sofia <strong>in</strong>registreaza numele dealului Kornica. La<br />
rasarit de Sofia : Vakarel (localitate <strong>in</strong>semnata), i Paselrel, iar PurAnica<br />
(MO BuC<strong>in</strong>o-Dervent), <strong>in</strong> nord-vestul capitalei bulgare. Strmci e sat l<strong>in</strong>ga<br />
Karadiova (Dreanovo). Murga.§ e un deal situat la nord de Sofia, iar Petrus<br />
un munte la nord de Dupnica. Muntele Vlah<strong>in</strong>ja (1376 m) la apus de<br />
Kornica, pastreaza de asemenea, am<strong>in</strong>tirea populatiei vlahe de o<strong>d<strong>in</strong></strong>ioark<br />
tot ap Vlah<strong>in</strong>ja, §irul de munti <strong>d<strong>in</strong></strong>tre Bala Diumaja i PeliCevo, t<strong>in</strong>ut<br />
situat <strong>in</strong> dreapta Strumei2.<br />
Toate aceste nume JireCek le-a considerat vechi, pr<strong>in</strong> urmare resturi<br />
ale populatiei romanice <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>evul</strong> <strong>mediu</strong>. Weigand pare de acord cu privire<br />
1 C. JireZek, Das Fiirstentum Bulgarien, p. 123-124.<br />
2 G. Weigand, Rumanen und Aromunen <strong>in</strong> Bulgarien, In Jahresbericht des lnstituts<br />
f dr. rum. Sprache zu Leipzig, 1908, p. 40 si urm. Cu privire la Berbatica, un cAtun al comunel<br />
Cerecel, Weigand propune derivatiunea <strong>d<strong>in</strong></strong> bulgarl barb, ceea ce este InsA gresit. E mai presus<br />
de orice IndoialA eh la baza acestui nume trebuie cAutat cuvIntul bdrbat. Bandor, un cAtun<br />
al comunei Kaanevo, este dim<strong>in</strong>utivul romanic al lui ban. Ca nume de localitate se gdsWe:<br />
si In regiunea Krajiite-Vlas<strong>in</strong>a. Termenul se <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>A si <strong>in</strong> Oltenia Invec<strong>in</strong>atA, de unde se<br />
poate set fi migrat spre sud, In sec. al XIV-lea al XV-lea, fi<strong>in</strong>d <strong>in</strong>stitutia banilor" tipic<br />
dunAreanA : dupA Weigand, Bantfor ar putea sA fie derivat si <strong>d<strong>in</strong></strong> forma bafia ; un mai vechi<br />
Bdnisoara sf1 fi primit pr<strong>in</strong> bulgari noua Infritis are de Banisor ; oricum, suf. -or este sigur<br />
romanic ; Barbulooci de la numele de persoanA Barb, Barbul (o parte <strong>d<strong>in</strong></strong> Resen), localitate<br />
In earl de zona Sofiei ; Batulifa, sat la nord de Sofia, dar i un cbtun al comunei Zimevica.<br />
Jireek H crede romanic (bat, batul). Weigand nu admite aceasta. Noi 11 punem In legAturA<br />
ca bit", bAtr<strong>in</strong>", mos", atestat In Tara Rom<strong>in</strong>eascA ; Bukorovci de la numele de Bucur,<br />
rAspIndit In toate regiunile pe unde au trecut vlahli balcanici ; Cerecel, adicA respectiv Terefel,<br />
care se Intimp<strong>in</strong>A si In <strong>nordul</strong> judetului Hunedoara, dar nu are nici o legaturA cu cercel ; C<strong>in</strong>covci,<br />
cAtun apart<strong>in</strong>iitor la comuna Zasele, sub muntele Murga§, la nord-est de Sofia. Daci<br />
admitern chrrivatia <strong>d<strong>in</strong></strong> c<strong>in</strong>ci, el aratA <strong>in</strong>contestabil o orig<strong>in</strong>e aromInA. Dar aceastA derivatie e<br />
put<strong>in</strong> probabilA ; Gurguliat, sat In vestul Sofiei, cf. arom. gurgurat (rotunjor") ; larbata, sat<br />
Inga Teteven, rom. iarbd; Krnul, l<strong>in</strong>ga Gurguliat, rom. ctrnul; Krecul, sat lInga Gorno Ujno<br />
(Kiistendil) dr. cref"; Lupovski, o colibA lInga Peltera, are la baza cuvIntul lup ; Mog<strong>in</strong>o, nume<br />
de sat l<strong>in</strong>ga Gol. Bu<strong>in</strong>o, sud-vest de Sofia, derivat de la moasd, dupd Weigand InsA formA<br />
bulgsrA ; Murga§, nume de deal, obisnuit la dacoromlni, derivat de la murg (cf. lorgu lordan,<br />
Nume de locuri romtnesti In Republica Populard Ronan& Buc., 1952 : Murgasul In Arges,<br />
Dolj, Gorj si Vilcea, avInd la orig<strong>in</strong>e un nume de om); Mugat, sat lIngA Teteven, Inseamni<br />
frumos" ; Pdsdrel, sat mare la sud-est de Sofia, rom. pasdre; Cercelat, deal MO Bani§or,<br />
de la rom. cercel ; Pi6or, sat MO Teteven ; Purtenica, lIngd Buè<strong>in</strong>o-Dervent, nord-vest de<br />
Sofia. Weigand derivA numele de la Purteni, iar pe acesta <strong>d<strong>in</strong></strong> porc; Radulouci, dupb Jiraek,<br />
romanic (Weigand nu-I InregistreazA ; totusi e un nume romanic, ce se gAseste pretut<strong>in</strong>deni,<br />
pe unde au trecut <strong>vlahii</strong>); Rugulet, sat MO Mledevo, de la rom. rug ; Strl<strong>in</strong>ci, sat lInga Karadlova<br />
(Dreanovo), rom. strimt ; Vakarel, sat mare lIngA Sofia, rorn. vdcar, dim<strong>in</strong>utiv vdcarel ;<br />
Ursulica dupb Jiredek o poianA, In aceiasi regiune, rorn. ursul; Cerbul, vale si Merul, tot vale,<br />
l<strong>in</strong>gA Kopultica, corn. cerb i mar ; K9rnica, deal la nord de Sofia ; rom. corn, dim. cornifd<br />
(cf. I. lordan, op. cit., p. 44-45) ; Petrus, munte la nord de Dupnica, Weigand 11 derivA <strong>d<strong>in</strong></strong> petros.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN BULGARIA 15-<br />
la cele mai multe 0 subl<strong>in</strong>iazá <strong>in</strong>deosebi faptul c5, numele Vdedrel e pomenit,<br />
(Waelcarell) <strong>in</strong> descrierea lui Kuripeschitz (1530). Dar meritul <strong>in</strong>vatatului<br />
l<strong>in</strong>gvist german consta mai ales <strong>in</strong> faptul &A, a vlzut, cel <strong>d<strong>in</strong></strong>tii, caracterul<br />
dacorom<strong>in</strong> al acestor nume : Ele nu s<strong>in</strong>t formatiuni specific arom<strong>in</strong>e, ci<br />
arata un dialect vechi, care era mai apropiat de dacorom<strong>in</strong>I, decit de arom<strong>in</strong>g".<br />
Constatarea sa e pretioasa, fi<strong>in</strong>dcl, dup./ cum se §tie, <strong>in</strong> tot secolul<br />
al XIX-lea a existat <strong>in</strong> muntii Bulgariei o vie mi§care a plstorilor arom<strong>in</strong>i.<br />
Dar problema vechimii acestor nume 0 a identificarii lor cu urmele<br />
lilsate de <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>evul</strong> <strong>mediu</strong> fam<strong>in</strong>e, totu0, sä fie verificatà pr<strong>in</strong>tr-un<br />
studiu l<strong>in</strong>gvistic mai amlnuntit. Prezenta lui Be<strong>in</strong>i§or, <strong>in</strong> regiunea apropiata,<br />
de orl§elul Trn, aratl o <strong>in</strong>riurire venitá <strong>d<strong>in</strong></strong> preajma Dungrii. Aici a<br />
existat un ban" al Sever<strong>in</strong>ului, sub suzeranitate ungar5, §i mai tirziu un<br />
altul, la Craiova, supus domniei Tarii Rom<strong>in</strong>e§ti, Banilorii", un fel de<br />
dregltori ai banului, se <strong>in</strong>tilnesc tot <strong>in</strong> Oltenia de pr<strong>in</strong> secolul al XV-lea<br />
<strong>in</strong>come". Numele báni§or" ce se <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>a, <strong>in</strong> Bulgaria sud-vestic5, §i <strong>in</strong><br />
regiunea sirbeascl a Vlas<strong>in</strong>ei, unde <strong>in</strong> cursul istoriei nu a existat niciodatI<br />
o <strong>in</strong>stitutie banall2, se poate explica doar pr<strong>in</strong>tr-o <strong>in</strong>filtratie de<br />
la nord spre sud. In acest caz o parte <strong>d<strong>in</strong></strong> toponimicele romanice constatate<br />
<strong>in</strong> Bulgaria va trebui sti, se atribuie unei migratiuni care a avut loc <strong>in</strong><br />
secolele XIV-XV. Unele <strong>d<strong>in</strong></strong>tre numirile aici <strong>in</strong>0rate (Cerbul, Cer6elat,<br />
Pi6or, Pur6enice) apart<strong>in</strong>, cum vom vedea, limbii vorbite <strong>in</strong> jumAtatea<br />
nordic5, a Pen<strong>in</strong>sulei Balcanice. Observäm big c5, <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia medieval<br />
<strong>in</strong>trebu<strong>in</strong>teaza exclusiv termenul Taur, Taor <strong>in</strong> loc de Cerbul, ceea<br />
ce ne determ<strong>in</strong>5, a atribui unele <strong>d<strong>in</strong></strong> aceste toponimice mai cur<strong>in</strong>d<br />
dialectului dacorom<strong>in</strong>, decit celor megleno- sau istrorom<strong>in</strong>e. In schimb<br />
numele lui Merul pledeaz a. mai mult pentru orig<strong>in</strong>ea lui meglenorom<strong>in</strong>5,<br />
sau arom<strong>in</strong>I, de0 cuv<strong>in</strong>tul a servit 0 vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> prov<strong>in</strong>ciile apusene ale<br />
Serbiei pentru a forma citeva toponimice 0 antroponimice, reduse la.<br />
aceast5, form/ : Merulia (nume de familie <strong>in</strong> Podgorita) §i Meruija (toponimic<br />
<strong>in</strong> Lika).<br />
1 C. C. Giurescu, Istoria Rom<strong>in</strong>ilor, II, Buc., 1937, p. 368.<br />
2 C. Jire6ek, Geschichte der Serben, vol. I, Gotha, 1911, p. 127 : ... die Wiirde dm<br />
Ban ... die <strong>in</strong> Kroatien, Bosnien, Ungarn und der Walachei wohlbekannt war ... aber <strong>in</strong> SPI<br />
bien nie vorkommt.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAIIII DIN SERBIA MEDIEVALA<br />
Vlahii hrisoavelor sirhe§ti<br />
Studiul vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia medievald se poate Incerca cu mai multi",<br />
sigurantd. Bogdtia stirilor istorice e dublatd aid In mai mare másurd de<br />
resturile toponimiei mostenite de la ei. La ele se adaugg onomastica veche<br />
pdstrata, <strong>in</strong> hrisoavele sirbesti i cea contemporand, culeasd de anchetatorii<br />
lui Cvijid. Pr<strong>in</strong> aceast'd multipld <strong>in</strong>formatie tabloul istoric al vlahilor<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia se poate zugfavi mult mai complet decit pentru Bulgaria <strong>evul</strong>ui<br />
<strong>mediu</strong>l.<br />
Intre hrisoavele crailor i domnilor sirbesti ni s-au pdstrat cam patruzeci<br />
de documente care mentioneazd pe vlahi. D<strong>in</strong>tre acestea numai unul<br />
dateazd <strong>d<strong>in</strong></strong> secolul al XII-lea. In secolele urmdtoare <strong>in</strong>sd, creste numdrUl<br />
lor, asa ca, <strong>d<strong>in</strong></strong> secolul al XIII-lea avem vase, <strong>d<strong>in</strong></strong> al XIV-lea, doudzeci si<br />
sapte. <strong>in</strong> f<strong>in</strong>e, <strong>d<strong>in</strong></strong> jumdtatea <strong>in</strong>tii a secolului al XV-lea ne-au rdmas<br />
numai vase hrisoave. La aceste ma.rturii clare nu vom adauga cele .citeva<br />
diplome, una a regelui Stefan (cca 1215) si doud ale banului Bosniei Matei<br />
N<strong>in</strong>oslav (<strong>d<strong>in</strong></strong> anii 1235, 1240, 1249), care mentioneazd pe vlahi, dar<br />
1 Literatura problemei cupr<strong>in</strong>de cloud mime ilustre ale istoriografiei slave : C. Jireiielc,<br />
Die Wlachen und Maurowlachen <strong>in</strong> den Denkmatern von Raguza, In Sitzungsberichte der<br />
k. bohmischen Gesellschaft der Wissenschaften, hist. phil. Klasse,Praga, 1879 ; Die Romanen <strong>in</strong><br />
den Skidten Dalmatiens wdhrend des Mittelallers, In Denkschrifien der k. Akad. der Wissenschaften<br />
phil. hist. Klasse, -vol. 48-50, Viena, 1901-1903 i Stojan Novakovié, care s-a ocupat<br />
de vlahi In mai multe 1ucriri : Selo [Satul], <strong>in</strong> Glas Srpske Akademije, XXIV, Belgrad, 1891;<br />
Prvi osnovi slovens'ke knjiieunosti meg ju balkanskim Slovenima [Primele temciuri ale literaturii<br />
slave la slavii <strong>d<strong>in</strong></strong> Balcanil, Belgrad. 1893 ; Balkanska Pitanja [Probleme <strong>balcanice</strong>], Belgrad, .<br />
1906 ; si Les problemes serbes, In Archly fiir slavische Phitologie, vol. 33, 1914, p. 438 si urm.<br />
Tot Novakovié a ste<strong>in</strong>s <strong>in</strong>tr-o colectie toate textele hrisoavelor sIrbesti sub titlul : Zakonski<br />
Sponwnici srpskich dr!ava srednjega veka [Monumentele juridice ale tilrilor strbesti <strong>in</strong> <strong>evul</strong><br />
<strong>mediu</strong>], Belgrad. 1912. In f<strong>in</strong>e, Novakovid a tip5rit i Zakonik Stefana Dugana [Codicele lui<br />
5 tefait Duktn], Belgrad, 1898.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAIIII DIN SERBIA MEDIEVALA 17<br />
Inteleg sub aceastà denumire, <strong>in</strong> mod ne<strong>in</strong>doielnic, pe cetgtenii ormului<br />
Raguzal.<br />
Cel mai vechi hrisov sirbesc, pästrat p<strong>in</strong>g astazi, <strong>in</strong> care se face mentiune<br />
despre vlahi, a fost dat de marele jupan -Stefan Nemanja2 pr<strong>in</strong> anii<br />
1198-1199. Acest suveran, dup./ ce a refkut statul sirbesc, ad'aug<strong>in</strong>du-i<br />
t<strong>in</strong>uturi noi, s-a retras <strong>in</strong> Athos, uncle a restaurat mgnitstirea Hilandarului,<br />
care fusese därimatg, pIn <strong>in</strong> temelii. Pe seama ei cere de la 1mpkatul bizant<strong>in</strong><br />
citeva sate de parici", pe care le va darui ctitoriei <strong>d<strong>in</strong></strong> Hilandar,<br />
impreung cu patru prisAci §i cu muntele Bogaka <strong>d<strong>in</strong></strong> pr<strong>in</strong>cipatul sgu. Textul<br />
hrisovului urmeaza, astf el : Iar <strong>d<strong>in</strong></strong>tre vlahi judetia lui Radu §i George<br />
§i de toti 170 de vlahi". Ceva mai jos autorul hrisovului rev<strong>in</strong>e la vlahi §i<br />
stabile§te : Iar dacg, ar fugi c<strong>in</strong>eva <strong>d<strong>in</strong></strong> oamenii mIngstirii sau <strong>d<strong>in</strong></strong>tre vlahi<br />
la marele jupan sau sub altc<strong>in</strong>eva, sa', fie restituiti, dac6 <strong>in</strong>sa, ar veni <strong>in</strong>tre<br />
oamenii mAnAstirii <strong>d<strong>in</strong></strong>tre ai marelui jupan, sa, se <strong>in</strong>toarcä iartsi".<br />
Documentul lui Nemanja e unicul act sirbese care 11 arata pe vlahi<br />
organizati <strong>in</strong> judecii (sudstvo). Misoavele de mai tirziu cunosc cneji, primichiuri<br />
sau celnici <strong>in</strong> fruntea cAtunelor vlahe, nicAieri <strong>in</strong>s'a nu se mai<br />
pomenesc juzii".<br />
Astfel, Radu §i George s<strong>in</strong>t <strong>in</strong>a<strong>in</strong>te de sfigitul sec. al XII-lea reprezentantii<br />
autentici ai unei vechi forme de organizare a vlahilor. Nemanja<br />
face dist<strong>in</strong>ctie, de altfel, <strong>in</strong>tre satele de parici obt<strong>in</strong>ute de la bizant<strong>in</strong>i<br />
§i<strong>in</strong>tre posesiunile <strong>d<strong>in</strong></strong> pr<strong>in</strong>cipatul sgu. Vlahii dAruiti nu par sa, fi apart<strong>in</strong>ut<br />
acestuia <strong>d<strong>in</strong></strong> urmA, ceea ce se vede §i <strong>d<strong>in</strong></strong> dispozitia ca sg fie restituiti<br />
mnstirii aceia <strong>d<strong>in</strong></strong>tre oameni sau <strong>d<strong>in</strong></strong>tre vlahi, care s-ar refugia pe teritoriul<br />
marelui jupan sirbesc. <strong>in</strong>trebarea ce se pune este, pr<strong>in</strong> urmare,<br />
unde erau a§ezati ace§ti vlabi ? Noi2li arAtam undeva <strong>in</strong> apropiere de Priz<br />
ren". Jire'tek Ii identificg la Podgorice, iar Al. V. Soloviev5 Ii localizeaz1<br />
17<strong>in</strong> muntii <strong>d<strong>in</strong></strong>spre rlsgrit de Prizren". Dat5, fl<strong>in</strong>d imprecizia textului,<br />
persistdm <strong>in</strong> pdrerea noastrà, mai ales pentru c'd t<strong>in</strong>utul Prizrenului era,<br />
dupá cum vom vedea, pl<strong>in</strong> de càtune vlahe.<br />
Cam In anul 1220, <strong>in</strong>teme<strong>in</strong>d m'anIstirea Zia* pentru a stabili acolo<br />
locul de <strong>in</strong>coronare a regilor slrbi, Stefan, cel <strong>d<strong>in</strong></strong>tli rege 1ncoronat (Prvo-<br />
1 Glasnik srpskog ucenog dru§lva [Bulet<strong>in</strong>ul societAtii sti<strong>in</strong>tifice sirbesti], 47, p. 304-311.<br />
Zakonski Spomenici (se Intelege pretut<strong>in</strong>deni rnai jos Novakovid), p. 136-137, 144-146 si<br />
Monumenta Serbica, ed. Fr. Miklosich, Viena, 1858, p. 24, 28, 31-32.<br />
Marko Perojevid este s<strong>in</strong>gurul care crede cal si In aceste documente avem sà 1ntelegem<br />
sub vlahi pe rom<strong>in</strong>i. Vezi In editia Povjest lzrvatskih zemcdja Bosne i Hercegov<strong>in</strong>e [Istoria<br />
Tarit Bosniei i Hertegov<strong>in</strong>eij, I, Sarajevo, 1942 (editatA de Soc. Napredak), p. 223-224.<br />
2 Zakonski Spomenici, p. 384-385.<br />
3 Vlahii si morlacii, p. 98.<br />
4 C. Jirebek. Geschichle der Serben, vol. I (Gotha, 1911), p. 278.<br />
5 Glasnik Skopskog nautnog drunva [Bulet<strong>in</strong>ul SocietAtii sti<strong>in</strong>tifice <strong>d<strong>in</strong></strong> Skoplje], II,<br />
p. 25.<br />
42. c. 2925.<br />
www.dacoromanica.ro
18 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
vere'ani), Ii doneaza anumite proprietAti si privilegii; fix<strong>in</strong>d totodata sr<br />
elteva reguli pentru manastirel. Sate le daruite par a se fi Int<strong>in</strong>s In jupeleapropiate<br />
de Zita, iar trei <strong>d<strong>in</strong></strong>tre ele erau situate In Zeta.<br />
ManIstirea mai obt<strong>in</strong>u i munti <strong>in</strong>t<strong>in</strong>si Cu varatice In Sotlenik FA cu<br />
iernatice, dup.a Jire'eek2, pe aproape, In valea Ibarului. Textul hrisovului<br />
pastrat ca <strong>in</strong>scriptie pe peretele manastirii <strong>in</strong>sira doua sute de vlahi<br />
daruiti, <strong>in</strong> frunte cu cneazul Grd. Dupg, ce arata cele zece jupe supuse acemanastiri,<br />
regele adauga : Iar peste ceea ce se acorda acestei biserici,<br />
leia§i<br />
protopopul de la curte sa nu aiba nici o putere, ci venitul fie de la preoti,<br />
fie de la vlahi, sau birul de fam<strong>in</strong>t al popilor, ce se, culege de la preoti,<br />
jumatate sA se ia acestei biserici". In textul aceluiasi hrisov pastrat pe<br />
peretele bisericii se mai tni.r mnc o data, numele jupelor supuse jurisdictiei<br />
arhiepiscopului <strong>d<strong>in</strong></strong> Zi6a, si anume : VamAiljnica, Morava, Bonk',<br />
douA Lepenice, Bjelica, Ljevoe, Lugomira, Ras<strong>in</strong>a, iar In locul celei de-a<br />
zecea, Iechaanica, se adauga : Si toti <strong>vlahii</strong> regatului. arestuia". Apoi<br />
se mai spune : Iar peste aceste jupe, pe care le-am daruit bisericii m<strong>in</strong>tuitorului<br />
nostru, protopopul Curtii BA nu aiba nici o putere. Iar venitul<br />
de la popi sau ylahi sau oamenii birnici, ce este bir popesc pare se ia<br />
de la oameni, s se ia toate pentru aceasta biserica".<br />
Tipar<strong>in</strong>d textul acestui hrisov pentru monumentele sale juridice,<br />
Stojan Novakovid e de parere c avem de-a face cu repetarea aceleiasi<br />
dispozitii. Cel <strong>d<strong>in</strong></strong> urma text se deosebeste Insa de cel <strong>d<strong>in</strong></strong>tli si de aceea<br />
credem ca va fi fost adaugat textului orig<strong>in</strong>al ceva mai arziu.<br />
Dar trebuie subl<strong>in</strong>iat, fi<strong>in</strong>d de deosebita importantA, faptul c jurisdictiunea<br />
arhiepiscopului <strong>d<strong>in</strong></strong> 2ie'a se Int<strong>in</strong>dea, nu numai peste cele noua.<br />
jupe am<strong>in</strong>tite i alte patru adaugate mai tIrziu, dar i peste toti <strong>vlahii</strong><br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> acest regat". Cuv<strong>in</strong>tele kraljevska dr&va Inseamna, cum o dovedeste<br />
un pasaj premerg5tor3, numai tdnut regal" sau mai exact regat", hujus<br />
regii imperii, <strong>d<strong>in</strong></strong> traducerea lui Kalu<strong>in</strong>iackij4. Este limpede c arhiepiscopul<br />
sirbesc, care 1si avea atunci rese<strong>d<strong>in</strong></strong>ta <strong>in</strong> 2i6a, a obt<strong>in</strong>ut jurisdictie<br />
peste toti <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia, deoarece acestia formau o organizatie speciala,<br />
dar poate i pentru c eparhia arhiepiseopului se <strong>in</strong>t<strong>in</strong>dea pe tern oriul<br />
unde <strong>vlahii</strong> erau mai numerosi (cursul <strong>in</strong>ferior al Ibarului si al Moravei<br />
vestice).<br />
Ca supusi directi ai arhiepiscopului, %lahii erau datori a plati un b<strong>in</strong>permanent,<br />
ea de altm<strong>in</strong>teri i taranii sirbi, care lucrau pAm<strong>in</strong>tul (zemljski<br />
Zakonski Spom., p. 571-575.<br />
2 Jire6ek, op. cit., vol. I, p. 154.<br />
8 . . . Zde da postavljajut se vsi kralije holeäte byti driave sej<br />
4 Hurmuzaki, Documente, 1/2, p. 777.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN SERBIA MEDIEVALA 19<br />
ijudi). Birul popese" 11 culegeau probabil preotii, carora le revenea, dui:4<br />
prima redactie a hrisovului domnesc, jumAtate, p<strong>in</strong>'a ce, pr<strong>in</strong>tr-o dispozitie<br />
nou'ap, regele il afectl <strong>in</strong>tegral arhiepiscopiei.<br />
Vlahii dgruiti mangstirii Z.F6a erau a§ezati In Sutiska, l<strong>in</strong>gg Giurgjevi<br />
Stupovi, pr<strong>in</strong> urmare In spre vest de Kosovo Polje, pe cursul superior al<br />
riului Lim. Cele doug, sute de nume pAstrate ne permit sl facem oarecari<br />
aprecieri asupra Mr. Nume specifice nu au cleat abia citiva : Bukor,<br />
Bun DMA, Mic, Mrgela(?), S<strong>in</strong>gur, Sarban, Gunja, la care s-ar putca<br />
socoti poate §1 Bala, Buckat, Dragu§la, Rug §i. Lucan, Grd, Pop, Stan,<br />
Vlad. Nici un nume nu are aspect arom<strong>in</strong>, dimpotrivA, forma lui Mic"<br />
ne sile§te 0," ne g<strong>in</strong>dim doar la dialectele <strong>d<strong>in</strong></strong> nord. Numele tipice grece§ti<br />
ant de asemenea foarte reduse : Vasil, Tudor, S<strong>in</strong>a, Andria, Ma.<br />
Cu atit mai numeroase apar <strong>in</strong>s'a numele slave : Berislav, Berilo, Bratimir,<br />
Bogdan, Bu<strong>d<strong>in</strong></strong>, Budislav, Dajga, Desimir, Dobroslav, Dragoslav, Diiihna,<br />
Grdan, Hodiga, Kuplen, Krasimir, Milobrad, Negug, Negoslav, Neracl,<br />
Plen, Poligrad, Povrien, Radimir, Stanimir, Tihomir, Velimir, Voihna,<br />
Vojslav, Zlata etc. etc. Ele dovedesc o puternica, <strong>in</strong>fluentg, sirbeascA, <strong>in</strong>cit<br />
s-ar putea presupune cu drept cuv<strong>in</strong>t c'a se gaseau <strong>in</strong>tr-o fazgi <strong>in</strong>a<strong>in</strong>tatI<br />
a asimilnrii. Regiunea <strong>in</strong> care trblau era de fapt o puternicA vated de expansiune<br />
a populatiei sirbe§ti, care s-a pus In valoare chiar pr<strong>in</strong> 15tefan<br />
Nemanja §i pr<strong>in</strong> descendentii sai.<br />
Dupg, Radoslav U. Pavlovit <strong>d<strong>in</strong></strong> nurnirile mentionate In hrisov s-au<br />
pAstrat doar trei : Bat<strong>in</strong>a, toponimic la rgslrit de satul Krugevica ; Bukor,<br />
In numele pirg,ului Bukorovac <strong>d<strong>in</strong></strong> satul Otroci §i Bun <strong>in</strong> numele unei livezi<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Cerie (Terie)1.<br />
Dou'a hrisoave acordate de regele tefan Urog I, unul la 1253<br />
bisericii Sf. nascgtoare de dumnezeu <strong>d<strong>in</strong></strong> Stagno (Stona), pen<strong>in</strong>sula b<strong>in</strong>ecunoscutg,<br />
iar celalalt, <strong>in</strong>tre anii 1254-1264, de reconfirmare pe seama<br />
manastirii Sf. Petru de l<strong>in</strong>gg Lim, ctitoria lui Miroslav, mentioneaza,'<br />
§i donatiuni de vlahi (36 familii)2, algturi de sate, vii, alti oameni F3i. munti.<br />
ProprietAtile craruite erau situate In Zachlumia (hlumska zemlja), pe cursul<br />
de jos al Narentei, <strong>in</strong> pen<strong>in</strong>sula §i pe litoralul <strong>in</strong>vec<strong>in</strong>at. Alte sate erau <strong>in</strong><br />
jupa Brskovo, pe cursul riului Tara §i Lim, §i In t<strong>in</strong>uturile Hvostno §i<br />
Drikov<strong>in</strong>a (1InO, Ipec). Apoi se adaugg p5,§uni <strong>in</strong> Brskovo §i se <strong>in</strong>§irg<br />
numele tuturor vlahilor bisericii". Cupr<strong>in</strong>sul ambelor documente este<br />
aproape identic, cu deosebirea cl <strong>in</strong> al doilea se descriu mai detaliat<br />
1 A. Skrivanid, Zieko eparhisko vlastel<strong>in</strong>stvo [Proprietatea eparhialA a ZiZei], In istoriski<br />
dasopis, IV (1952-1953), p. 164.<br />
2 Zakonski Spomenici, p. 600-602 0 593-597, §i Spomenik (al Academiei sirbe§ti),<br />
HI, p. 10.<br />
www.dacoromanica.ro
20 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
hotarul proprietätilor donate, ceea ce JireCek explicg pr<strong>in</strong> faptul cg episcopii<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Zachlumia (Chelmo) 0-au mutat rese<strong>d<strong>in</strong></strong>ta <strong>d<strong>in</strong></strong> mgngstirea Stagno<br />
<strong>in</strong> ctitoria lui Miroslav de l<strong>in</strong>g5, IAm1.<br />
Aceleiasi biserici i-a dgruit, <strong>in</strong>tre anii 1318-1321, regele Stefan<br />
Urog II biserica sf. Nicolae de l<strong>in</strong>gg Sirot<strong>in</strong>a2; cu toate satele si coloniile<br />
satelor3, cu hotarele si cu <strong>vlahii</strong> si cu muntii", apoi biserica cu hramul<br />
ngscgtoarei de dumnezeu <strong>d<strong>in</strong></strong> Bistrita cu toate satele, cu oamenii, cu coloniile<br />
satelor si cu hotarele" si <strong>in</strong> f<strong>in</strong>e, biserica tot cu hramul ngscgtoarei<br />
de dumnezeu <strong>in</strong> Kutanska, eu satele, oamenii, cu toate hotarele si cu<br />
<strong>vlahii</strong>". Intre anii 1324-1325 regele *tefan DeCanski confirmg cu aceleasi<br />
cuvMte donatiunea aceasta4, <strong>d<strong>in</strong></strong> care putem conclude prezenta vlahilor<br />
<strong>in</strong> jupele Sirot<strong>in</strong>a si Kutanska.<br />
C<strong>in</strong>d <strong>in</strong> anu11280 reg<strong>in</strong>a vgduva Elena, b<strong>in</strong>ecunoscutg pr<strong>in</strong> ctitoriile<br />
sale, lace o donatiune5 mgngstirii Sf. Nicolae de pe <strong>in</strong>sula Yranj<strong>in</strong>a (lacul<br />
Scutari), unde era rese<strong>d<strong>in</strong></strong>ta episcopilor de Zeta, ea dispune <strong>in</strong>tre altele<br />
ea <strong>d<strong>in</strong></strong>tre boierii (gnarren) marl sau mici si ceilalti nobili, fie sirb, fie lat<strong>in</strong>,<br />
albanez sau vlah, e<strong>in</strong>e ar <strong>in</strong>dräzni sa, vatgme sau sg ia ceva de la acest<br />
sf<strong>in</strong>t hram, fie <strong>d<strong>in</strong></strong> sate sau oameni, fie <strong>d<strong>in</strong></strong> pgsunile de iarng sau de varg,<br />
fie <strong>d<strong>in</strong></strong> oarecari drepturi ale bisericii, sg-si atragg m<strong>in</strong>ia si pedeapsa regelui".<br />
Importanta acestui document, ea si a diplomei regelui tefan Milut<strong>in</strong>6<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> anul 1296, pr<strong>in</strong> care doneazg aceleiasi mgngstiri satul Orachovo <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Crrnnica si care, <strong>in</strong> clauzula de <strong>in</strong>cheiere, curp<strong>in</strong>de aceleasi dispozitii cu<br />
privire la sirbi, lat<strong>in</strong>i, albanezi si vlahi, consistg mai ales <strong>in</strong> imprejurarea<br />
cg se face deosebire clarg <strong>in</strong>tre oamenii dupg orig<strong>in</strong>e sirbg, lat<strong>in</strong>i. albanezi<br />
sau vlahi. In aceastg epoca' deci cuv<strong>in</strong>tul vlah isi pdstra Ina <strong>in</strong>telesul etnic.<br />
Regele T.Trog Milut<strong>in</strong> renoveazg, <strong>in</strong> anul 1300, mgniistirea Sf. George<br />
de l<strong>in</strong>gg Serava <strong>in</strong> Skoplje si ii confirmg hrisovul de <strong>in</strong>temeiere. Algturi<br />
de nurneroasele donatii pe care i le face, <strong>in</strong> hrisovul regelui se mentioneazg<br />
de trei ori <strong>vlahii</strong>, Intr-un chip care acord6 acestui document o mare<br />
important0 : A mezat domnia mea Sf<strong>in</strong>tului George pasnne <strong>in</strong>grklita<br />
pentru vite, de la 2abljan p<strong>in</strong>g la Kolug<strong>in</strong>a Luka si p<strong>in</strong>g la viile de la<br />
Vodnena si Nerei'ka si Verich<strong>in</strong>o Mjesto si Dragijev Lug. ,5i e<strong>in</strong>e <strong>in</strong>trg <strong>in</strong><br />
acelloc <strong>in</strong>gràdit fie sirb, fie vlah, fie bulgar, sg plgteascg 100 de perperi".<br />
Ceva mai departe, se spune <strong>in</strong> textul aceluiasi hrisov : i care vlahi se<br />
1 C. Jireëek, Staat und Gesellschaft im mittelatterlichen Serbien, vol. I, Viena, 1912, p. 47.<br />
2 Zak. Spom., p. 597-598.<br />
3 H Ck SACMHLIMH.<br />
6 Zak. Spom., p. 598-599.<br />
6 Ibidem, p. 578-579.<br />
6 Ibidem, p. 579-581.<br />
7 lbidern, p. 608-621.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN SERBIA MEDIEVALA 21<br />
aflg, sub Sf. George sg le fie legea Sf-lui Simeon si a Sf-lui Sava, pe care<br />
o t<strong>in</strong> <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Milegevo i Studenica i s aib5, a ara o zi de clacg, iar<br />
ceea ce arg s i secere i sap coseascg f<strong>in</strong>ul de la roata caprelor..." <strong>in</strong><br />
f<strong>in</strong>e, autorul mai adaugg : Si oric<strong>in</strong>e ar veni (la tirgul mgnstirii), fie grec,<br />
san bulgar, fie sirb, lat<strong>in</strong>, albanez, vlah, s5 plateaseg vama legalg, ca la<br />
Iltetovo sf la GraCanica si la toate celelalte biserici".<br />
Confirm<strong>in</strong>d vechile privilegii ale mAngstirii Ifilandar ori <strong>in</strong>teme<strong>in</strong>d<br />
noul turn" al acestei mgngstiri, <strong>in</strong> Iirisia, pe malul mgrii, regele trrog<br />
Milut<strong>in</strong> am<strong>in</strong>teste de repetate ori de vlahi. Astfel <strong>in</strong> hrisovul <strong>d<strong>in</strong></strong> anul<br />
1282-1298 el confirmg apart<strong>in</strong>erea vechilor vlahi ai mgngstirii <strong>in</strong> frunte<br />
cu cneazul Voilma i Ii dgruieste si pe altii noi <strong>in</strong> frunte cu la'. Vorb<strong>in</strong>d<br />
apoi de munti i pgsuni, adaugg : Iar e<strong>in</strong>e v<strong>in</strong>e <strong>d<strong>in</strong></strong> targ still<strong>in</strong>g, <strong>d<strong>in</strong></strong> afarg<br />
de regatul nostru, la sf<strong>in</strong>ta bisericg, fie panic, fie vlah san mice stre<strong>in</strong>, sg<br />
fie ai sf. biserici".<br />
<strong>in</strong>tre 1302-1309, <strong>in</strong>tr-un alt hrisov, mai general, al aceluiasi rege,<br />
dupg ce se eonfirma, <strong>in</strong> termeni identici donatiunile de vlahi, se spune :<br />
/<br />
4i a vgzut domnia mea, cg sf<strong>in</strong>ta bisericg acordg <strong>in</strong> fieeare an platg la pa'stori<br />
12 m<strong>in</strong>zi, de aceea i-am dgruit vlahi i pe unii vlahi i-am ales <strong>d<strong>in</strong></strong>tre<br />
<strong>vlahii</strong> bisericii, ea s'a. pgzeascg iepele bisericii2, i sg nu ia nici o platg<br />
de la bisericg, si mai virtos dacg ar pierde ceva, sg plgteascg, un cal cu 10<br />
perperi, iar o iapg cu 20 perperi. Drept aceea i-am scntit domnia mea de<br />
toate robotele, si ale mele si ale bisericii, man i mici ; sä nu dea nici un<br />
bir, nici <strong>d<strong>in</strong></strong> bucate, nici <strong>d<strong>in</strong></strong> v<strong>in</strong>, nici transport, nici cal, nici cl<strong>in</strong>e, nici<br />
apoelisiar, niei unui nobil al regatului, nici <strong>in</strong> Sf. munte sg, nu se ducg cu<br />
nici o cgrausie, ci sg pgzeascg numai iepele bisericii. Iar numele acestor<br />
vlahi s<strong>in</strong>t : Vo<strong>in</strong> cu fratii si cu copiii... etc..." (urmeazg <strong>in</strong>eg 15 familii<br />
cu preotul for). Apoi, cont<strong>in</strong>ua, regele Lira Milut<strong>in</strong> astfel : acestia s<strong>in</strong>t<br />
<strong>vlahii</strong> bisericii si acestia s pascg iepele : Uffeid Radomir cu fratii, Ian cu<br />
copiii, Dragoslav Dobretió cu fratii, Bratoslav Mania cu copiii. Si am<br />
despgrtit domnia mea 24 de iepe <strong>d<strong>in</strong></strong>tr-ale mele si le-am donat « turnului u<br />
ce 1-am zidit l<strong>in</strong>gg mare si sg le paw/ aceiasi vlahi, pe care i-a dgruit<br />
domnia mea ea i iepele bisericii, i sg li se dea sare cu iepele biserieii,<br />
si m<strong>in</strong>zii bgrbgtesti 0, fie dusi la turn, iar egluggaii sa. nu aibg grije de hrana<br />
pgstorilor, nici de imbrgcgm<strong>in</strong>te c nici pgstorii sg, nu-i hrgneascg, nici sg<br />
le dea de la biserieg". <strong>in</strong> f<strong>in</strong>e, dgru<strong>in</strong>d si citiva prisäcari mAngstirii, Ii<br />
scuteste de toate robotele domnesti i bisericesti : ea i pe <strong>vlahii</strong> susam<strong>in</strong>titi<br />
pgstori".<br />
1 Zak. Spom., p. 389-390.<br />
2 1ntre textul lui Novakovié i cel publicat de Mildosich este o deosebire.<br />
www.dacoromanica.ro
22 VLAI-111 NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
Intre anii 1309-1316, In diploma de danie a regelui UroA Milut<strong>in</strong><br />
pe seama turnului" <strong>d<strong>in</strong></strong> lirisia si a biserieii 7idite l<strong>in</strong>gg el cu hramul InAltrii<br />
domnului, atasate de llilandar, se am<strong>in</strong>testel si de biserica Sf. Nieu<br />
<strong>vlahii</strong>".<br />
chita <strong>d<strong>in</strong></strong> Banja, In districtul Skoplje cu satele i cu oamenii si<br />
In alt hrisov2 datat de Novakovid la 1308, dupg ce regele Milut<strong>in</strong> spune<br />
el a luat cu sabia de la greci t<strong>in</strong>uturile Skoplje, Oveepolje, Po log si Dabra<br />
si a ggsit, <strong>in</strong> t<strong>in</strong>utul Skoplje, o mgngstire pustie cu hramul Sf. Nichita,<br />
pe care a restaurat-o, adaugg : Si i-am dat satul Banjane cu toate hotarele<br />
si satul Prebuida, Lopuga i Gluhe, iar In Gluhe pe Kalogeorge Repana<br />
localitatea Krastavac i un catun de vlahi". Nu <strong>in</strong>cape <strong>in</strong>doialg c mentiunea<br />
priveste pe <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> imprejurimile Skopljei.<br />
Cea mai <strong>in</strong>semnatg ctitorie a regelui SI efan Milut<strong>in</strong> este mgngstirea<br />
Banjska, situatg la nord de Mitrovita, pe Kosovo Polje. Ilrisovul, pe care<br />
1-a acordat acestei mgngstiri a fost tipgrit, In doug r<strong>in</strong>duri, de L. Kovacevió<br />
i apoi de V. Jagié, iar Invatatul rom<strong>in</strong> I. Bogdan ne-a dat si <strong>d<strong>in</strong></strong>sul<br />
un excelent rezumat3. In acest document se vorbeste de legea vlahilor"<br />
(zakon vlahom), care e precizatg astfel Ei nu au sg pl'Ateascg, dijma<br />
mare, ci cea mica ; sg' dea In fiecare an <strong>d<strong>in</strong></strong> c<strong>in</strong>cizeci o oaie cu-un miel, iar<br />
a dor a stearpg. Iar dacg <strong>d<strong>in</strong></strong> v<strong>in</strong>a lor se pierde vreo iapg, c<strong>in</strong>ci laolaltg sl<br />
restituie iapa <strong>in</strong> annl <strong>d<strong>in</strong></strong>tli i nimic mai mult. Fiecare om sg. dea bisericii<br />
pe an cite doug piei de miel ; iar cei care au sate, sa' coseascg f<strong>in</strong>, cite trei<br />
zile, pe Kijereze ori aiurea, pe aproape, i sg aducg In fiecare an elle un<br />
car de griu i unul de v<strong>in</strong>, si sa' transporte bisericii, cite 40 de case zece<br />
carg, de undo le va porunci egumenul. 4 c<strong>in</strong>e-i vo<strong>in</strong>ic i n-are s lucreze<br />
l<strong>in</strong>g pe seama biserieii, sg dea ha<strong>in</strong>e (okroje) i atit vo<strong>in</strong>icul, cit i cgligtorul<br />
sg pasc i sl tundg l<strong>in</strong>a, iar vo<strong>in</strong>icul sg pgzeascg pe pgstori. <strong>in</strong> caz<br />
de vreme rea atit vo<strong>in</strong>icul, elt i calgtorul sg se ducg la oi. i furtul<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong>tre ei (se pedepseste) cu 6 boi, iar de cai cu 6 cai".<br />
Trebuie sg recunoastem importanta deosebitg a acestui text. Alezgrile<br />
vlahilor de aici se numesc cgtune", desi documentul ne <strong>in</strong>dreptgteste<br />
a presupune c unii vlahi locuiau In sate F. i lucrau pgm<strong>in</strong>tul, <strong>d<strong>in</strong></strong> rodul<br />
cgruia erau pusi la zeciuialg. Cdtunele s<strong>in</strong>t <strong>in</strong>sirate eu numele : rijanci,<br />
Si§atovci, Blyarski, Bareljevski, Proilovei, Ursvlovci, Bahojevci, Smvdirog<br />
i Voicilei, 0 la fiecare cgtun ni se d i numele vlahilor.<br />
Dupg Radomir Ivanolid, ca'tunele acestea erau foarte imprAstiate<br />
Proilovci ii Bvgarski Katun erau situate <strong>in</strong> Cimpul Mierlei, pe iIul Sitnka,<br />
Bobojerci <strong>in</strong> Metohia, Voisilei <strong>in</strong> regiunea riului RaAka, Ursulica <strong>in</strong> impre-<br />
1 Z ik. Spom., p. 378 382.<br />
3 Ibidem, p. 476 478.<br />
3 Convorbiri literare, an. XXIV; Zak. Sporn., p. 622-631.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAI-III DIN SERBIA MEDIEVALA 23<br />
jnrimile 1ocalit4ii Sjeniea, iar Smudirozi spre vest, Bugg Playa. La aceste<br />
&tune nu s<strong>in</strong>t aratate nici hotarele, nici s<strong>in</strong>oriile (semne de hota0' ; cu<br />
toate acestea autorul recunoaste c ele erau asezari pastoresti stabile".<br />
Un teritoriu In Kijevo, ale carui granite ni se fixeaza detaliat, se<br />
numeste teritoriul vlahilor" (:entlja vla§ka). In f<strong>in</strong>e, o dispozitie <strong>in</strong>tere-<br />
Banta se ia In ceea ce priveste casatoria en : SIrbul a nu se Insoare<br />
Intre vlahi. Daca se Insoara MIA stirea egumenului, sa-1 pr<strong>in</strong>da si sa-1 lege<br />
Impreuna, cu vlahul la care s-a 1nsurat i sa fie Mors, cu forta, la loeul tatalui<br />
Ban. Iar care vor fi batr<strong>in</strong>i si nu vor putea sa. se Intoarea, nici unul<br />
FA, nu fie vo<strong>in</strong>ic, ci toti calatori". Acest pasaj Intregeste pe cel de mai <strong>in</strong> a<strong>in</strong>te<br />
si ne dovedeste c <strong>in</strong>tre vlahi existau doua categorii : una a vo<strong>in</strong>icilor, a<br />
dona, <strong>in</strong>ferioara, a calätorilor (kjelatori). Novakovid vede <strong>in</strong> acest loc o<br />
dovada sigura pentru parerea c. regele sirbese <strong>in</strong>ientiona s opreasca trecerea<br />
agricultorilor (srb<strong>in</strong>) In starea pastorilor (u 'Haack). Intrucit populatia<br />
sirbeasca se ocupa mai ales cu agricultura, iar cea a vlahilor en pastoritul,<br />
poate s aiba dreptate Invatatul slit. Dar nu ne este cu put<strong>in</strong>ta<br />
sa atribuim, In acest loc, cuv<strong>in</strong>tuthi srb<strong>in</strong> numai Intelesul de agricultor,<br />
deoarece, In cadrul aceluiasi document supusii agricultori ai manastirii<br />
se numese, <strong>in</strong> genere, ljudi erkovni roarnenii biseric<strong>in</strong> san In special meropsi<br />
§i sokalniei, iar pe pastori Ii cunoaste autorul, de asemenea destul de b<strong>in</strong>e,<br />
cu denumirea generala (pastyrem vsem) i cu numele feluritelor ramuri<br />
ale pastoritului : ove'arem i konjitsom i jazdniljarem i kobilarem [pästorilor<br />
de oi i pazitorilor de cai si de m<strong>in</strong>ji si de iepe sa se plateasca].<br />
Cel <strong>d<strong>in</strong></strong> urma hrisov2 al regelui Milut<strong>in</strong>, pe care 1-a dat cu put<strong>in</strong><br />
Ina<strong>in</strong>te de moarte, s-a pastrat ca <strong>in</strong>scriptie pe peretele mantistirii Gra<br />
Canica. Atit In editia lui Miklosich, cit si In cea a lui Novakovie, textul<br />
e cam defectuos, totusi partea care ne priveste e clara : In locul vlahilor<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Dragobrati6i, pe care i-am dat Sf<strong>in</strong>tului Stefan (Ban jska), am darnit<br />
<strong>in</strong> schimb episcopiei <strong>d<strong>in</strong></strong> Lipljan pe <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Koma<strong>in</strong>a", iar numele acestor<br />
vlahi : Njegoslav cu fratii", i alte 24 familii. Apoi urmeaza astfel :<br />
7/Tar acestia sInt oamenii pe care i-am luat (cu judecata) de la Strez : <strong>vlahii</strong><br />
Voichna si fiii" etc. Manastirea Gra6anica, un monument de rara frumuete<br />
artistica', e situata nu departe dt Prik<strong>in</strong>a, pe Kosovo Polje, iar satele.<br />
pe care le-a obt<strong>in</strong>ut erau l<strong>in</strong>ga Morava, Topolnica, Rodimlja i Sitniea,<br />
unde trebuie s aseza'm i pe <strong>vlahii</strong> arn<strong>in</strong>titi aiei.<br />
De la 1322-1331 stäp<strong>in</strong>este <strong>in</strong> regatul sirbese batr<strong>in</strong>ul rege Stefan<br />
Urog III Daanski, de la care avem doua hrisoave. Cel <strong>d<strong>in</strong></strong>tii3 e <strong>d<strong>in</strong></strong> anul<br />
1 Istoriski asopis, V (1955), p. 399, 401.<br />
2 Mon. Serb., p. 562 §i ur<strong>in</strong>. ; Zak. Spom., p. 633-637.<br />
3 Zak. Spom., p. 638-642.<br />
www.dacoromanica.ro
24 VLAHII NORD-BALCAN ICI IN EVUL MEDIU<br />
1326 ; pr<strong>in</strong> el se dlruiesc episcopiei <strong>d<strong>in</strong></strong> Prizren citeva sate si anume privilegii.<br />
Cu privire la vlahi, iata ce dispune : Si ma rugl episcopul Arsenie<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Prizren impreun plm<strong>in</strong>tul vlahilor (zemlju viahom) <strong>d<strong>in</strong></strong> Blatac,<br />
pe care-1 posed5, oamenii domniei mele, dar eu nu i 1-am däruit, ci i-am<br />
adAugat toatg, pkunea opritl <strong>d<strong>in</strong></strong> Cernoo6i, ca s o uneascl' eu satul bisericii,<br />
pentru ca s aseze pe el vlahi de ai bisericii, si pe oric<strong>in</strong>e <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
oamenii bisericii [0. sl apar1<strong>in</strong>6 bisericii, ca si celelalte sate ale bisericii.<br />
Iar pl"m<strong>in</strong>tul bisericii, pe care-1 t<strong>in</strong>eau <strong>vlahii</strong> la Blatac, nu 1-a<br />
luat domnia mea, pentru s<strong>in</strong>e, <strong>in</strong> schimb". Se pare deci c5, la Blatac pitm<strong>in</strong>tul<br />
vlahilor" era <strong>in</strong>vec<strong>in</strong>at cu plm<strong>in</strong>tul bisericii si e atit pe unul, cit<br />
i pe celllalt eran asezati vlahi. Deci regele Urog III mai acord5, episeopiei<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Prizren si un teritoriu pe care ii d5, dreptul sa, colonizeze vlahi de ai<br />
bisericii, ceea ce dovedeste ca, si acestia <strong>d<strong>in</strong></strong> urml" erau legati de un annum<br />
teritoriu i de stap<strong>in</strong>ul lor.<br />
Al doilea hrisov1 al regelui tefan Uro 111, de care voirn s ne<br />
ocuplm, priveste fondarea si <strong>in</strong>zestrarea mánktirii de la Dee'ani, <strong>in</strong><br />
apropierea §oselei, care duce de la Jpek la Djakovica. Manktirea <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
De'eani, atit de des c<strong>in</strong>tatl <strong>in</strong> poezia poporall sirbeasel, pe care ctitorul<br />
slu o Inch<strong>in</strong> Pantocratului, a fost <strong>in</strong>zestrat'l cu hrisov <strong>in</strong> anul 1330.<br />
D<strong>in</strong> multe puncte de vedere acest hrisov are o important& deosebitl pentru<br />
cunokterea vietii sociale a Serbiei <strong>d<strong>in</strong></strong> jumalatea <strong>d<strong>in</strong></strong>tii a secolului al<br />
XIV-lea. CIt priveste problema noastrà, <strong>in</strong> acest document glsim <strong>in</strong>formatiuni<br />
pretioase, a elror valoarea creste pr<strong>in</strong> faptul el, reconfirm<strong>in</strong>du-se<br />
acest hrisov de care tefan Dugan, eitiva ani mai tirziu, s-au modificat<br />
unele dispozitii, care se expliel acum mai clar.<br />
War la <strong>in</strong>ceput, autorul hrisovului spune ca, a daruit mlngstirii<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> DeCani sate si cltune de vlahi §i albanezi", cite i-a fost en put<strong>in</strong>ta.<br />
Se <strong>in</strong>sirl numele satelor donate, iar la cele mai multe ni se dau hotarele.<br />
Pr<strong>in</strong> cel <strong>d<strong>in</strong></strong>tii hrisov se dlruiesc <strong>vlahii</strong> Eatikvvi (17 case) en hotarele,<br />
<strong>vlahii</strong> Sa§i6ani (29 case) cu hotarele, <strong>vlahii</strong> taydaiani (11 case), la care<br />
nu s<strong>in</strong>t specificate granitele, ci se spune numai <strong>in</strong> general : eu hotarele<br />
lor (svoimi megjanti)" care erau, pr<strong>in</strong> urmare, b<strong>in</strong>ecunoscute ; la fel si la<br />
<strong>vlahii</strong> Lep6<strong>in</strong>ovei (18 case) §i la <strong>vlahii</strong> Tudoriirevci (29 case). La <strong>vlahii</strong><br />
Govne6e sau SvetovraNci (35 case), cum se numesc <strong>in</strong> al doilea document,<br />
nu se pomeneste nimic de hotare. In f<strong>in</strong>e, regele mai dAruieste mAnAstirii<br />
Inc/ doul catune de vlahi, care apart<strong>in</strong>userl lui Giurag Yskorz<strong>in</strong>icl ; <strong>in</strong>trunul<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong>tre ele se glseau 16, <strong>in</strong> celfilalt 20 case. Vlahii <strong>d<strong>in</strong></strong> aceste Catune,<br />
ale elror granite s<strong>in</strong>t iarki <strong>in</strong>dicate, se numesc <strong>in</strong> hrisoN ul al doilca Vlasi-<br />
Glasnik, XII si Zak. Spam., p. 646 655.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN SERBIA MEDIEVALA 25<br />
Srentjane, probabil dupg orig<strong>in</strong>ea lor, iar <strong>in</strong>tr-alt loc <strong>d<strong>in</strong></strong> hrisovul <strong>d<strong>in</strong></strong>tii,<br />
se chiam a. dupg, capii pe care ii aveau : Vlasi Kosta<strong>d<strong>in</strong></strong>ovci i Goilovci.<br />
In hrisovul ai doilea se mai adauga, <strong>vlahii</strong> PagaruMni (31 case) cu hotarele<br />
lor vechi". Acest <strong>d<strong>in</strong></strong> urnaI nume trebuie subl<strong>in</strong>iat <strong>in</strong>deosebi.<br />
Fi<strong>in</strong>da dupl cum afirmg, regele. n-a donat mgagstirii deeit put<strong>in</strong>i<br />
vlahi, i aceia slraci, el ii scud de toate robotele i sare<strong>in</strong>ile domne§ti,<br />
preciz<strong>in</strong>du-le totodat i obligatiile, §i anume : <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> cele doug catune"<br />
aveau sá pazeasc .a. o herghelie de iepe ; cealaltA herghelie o pgzeau <strong>vlahii</strong><br />
Tudoriëevci i Sugièani ; oile le pkteau <strong>vlahii</strong> Ratigevci §i Svetovraani,.<br />
vitele erau date <strong>in</strong> seama vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> Vardigte, iar porcii <strong>in</strong> seama celor<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Lep6<strong>in</strong>ovci. Documentul urmeazA, apoi astfel : Iar vlahul care pAze§te<br />
iepele, s'a nu ia simbrie (o parte <strong>d<strong>in</strong></strong> eM), ci sa" se <strong>in</strong>tret<strong>in</strong>g cu plat&<br />
lunarg, iar cei care pasc oile, s ia la ziva Sf. George de la 100 oi o oaie<br />
cu miel si ce pierde sá plAteaseg, iar plata lunarI sg, o ia. Sirbul sA nu se<br />
<strong>in</strong>soare <strong>in</strong>tre vlahi, iar de se va <strong>in</strong>sura, 81 o duel <strong>in</strong>tre meropi". In hrisovul<br />
al doilea <strong>in</strong> loc de fraza sa% o duca." <strong>in</strong>tre meropi" se zice sa, dev<strong>in</strong>A<br />
cAlät or".<br />
In f<strong>in</strong>e, mai este o deosebire <strong>in</strong>tre cele doug hrisoave <strong>in</strong> ce prive§te<br />
<strong>in</strong>datoririle vlahilor. Cel <strong>d<strong>in</strong></strong>tii spune : Vlahii WA. aduca, <strong>d<strong>in</strong></strong> venitul bisericii<br />
sarea begaIn, iar ce vor aduce mai mult, s'à fie junatate a bisericii,.<br />
iar jumgate a vlahilor, <strong>in</strong>s'A de va avea voie biserica, poate s le rkcumpere<br />
§i asta", pe c<strong>in</strong>d <strong>in</strong> al doilea se spune scurt : §i toti <strong>vlahii</strong> i albanezii<br />
de aici s'a transporte sarea bisericii de la Sf. Serghie".<br />
Radomir Ivanovi a stabilit cu mult, eruditie arzitrile cAtunelor<br />
vlahe, apart<strong>in</strong>atoare De6anilor : astfel <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> ,1Tudorit (Tudorie:evei)<br />
trebuie clutati <strong>in</strong> regiunea Plava-Gus<strong>in</strong>je, <strong>in</strong> Dobra Rijeka. Astgzi se<br />
aflA, <strong>in</strong> bomb Mr, satele Konjusi §i Vjetrogevica, l<strong>in</strong>g muntele Peh. CAtunul<br />
vlahilor SugMane era situat spre 1.kb-zit de muntele Alt<strong>in</strong>, l<strong>in</strong>gl<br />
Dr<strong>in</strong>ul Alb. Numele 0-1 are dupa valea Sugica. CAtunul Rati§evei era situat<br />
<strong>in</strong> circumscriptia Djakovica, aproape de satul Rz<strong>in</strong>ica, pe malul drept<br />
al Bistritei Decianilor. Astäzi <strong>in</strong> locul lui exista, dou'a," sate : Gornji §i Donji<br />
Ratig. Vlahii Svetovraëane (ai sf<strong>in</strong>tilor doftori) erau arzati <strong>in</strong> Chvosno,<br />
iar pkunile lor nu departe de patriarhie. Calunul Vardatane era situat<br />
undeva <strong>in</strong> Dobra Rijeka, <strong>in</strong> regiunea Playa i Gus<strong>in</strong>je. Catunul vlahlior<br />
Lep6<strong>in</strong>ovci era poate sub muntii Decianilor. CAtunul vlahilor Kostan<strong>d<strong>in</strong></strong>ovci<br />
§i Sremljani se &este <strong>in</strong> circumscriptia Orahovac, l<strong>in</strong>g5, Dr<strong>in</strong>uL<br />
Alb. Vlahii Goilovdi erau poate <strong>in</strong> jupa Zatrnavska, aproape de De'eani.<br />
In f<strong>in</strong>e, cele doug, cgtune ale vlahilor Gjuraevski (care exist i azi cu<br />
numirea de Mali Gjurgjevik 0 V eliki Gjurgjevik) s<strong>in</strong>t situate <strong>in</strong> t<strong>in</strong>utul<br />
Dr<strong>in</strong>ului Alb, la nord de .8 vanjski Most, <strong>in</strong> circumscriptia Orahovac-<br />
www.dacoromanica.ro
26 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
Cele mai numeroase hrisoave sirbe§ti privitoare la vlahi le avem de<br />
la tarul tefan Dugan, sub care statul medieval sirbese 1§i ajunse apogeul.<br />
Ei Insa s<strong>in</strong>t pomeniti acum nu numai In teritoriile am<strong>in</strong>tite, ci §i In t<strong>in</strong>uturile<br />
cucerite de cur<strong>in</strong>d de la bizant<strong>in</strong>i.<br />
C<strong>in</strong>d s-a urcat pe tron Dugan, frontierele statului sirbesc <strong>in</strong>cepeau<br />
spre sud de Alessio, la Marea Adriatica, <strong>in</strong>conjurau t<strong>in</strong>uturile Pilot, Debra<br />
§i Po log, cu orasele Ki Cava, Veles, Prosek, tip i se term<strong>in</strong>au spre sud<br />
de Velbuid (Kiistendil)'. Inca In 1334, dupa ce Syrgianes, un comandant<br />
bizant<strong>in</strong> rebel, navali p<strong>in</strong>g In fata Tesalonicului, sirbii obt<strong>in</strong>urd, de la<br />
Andronicos III Strumica §i Prilep. Citiva 3111i mai tirziu, dupa moartea<br />
Imparatului Andronie, izbucni In Bizant un Inver§unat razboi civil. Tarul<br />
sirbesc a sprij<strong>in</strong>it pe talentatul Ioan Cantacuzen, caruia Ii oferi ospitalitate<br />
§i ajutor efectiv In situatia sa strimtoratä. In rastimpul acestor lupte<br />
ocupara sirbii Kroja (1345), apoi <strong>in</strong> toamna aceluia§i an ora§ele Berat §i<br />
Valona <strong>d<strong>in</strong></strong> Albania §i Castoria <strong>in</strong> Macedonia. Atunci cazura §i ora§ele<br />
Berrhoia §i Ohrida, ca §i Serrai (sirbe§te Ser), care nu s-a predat decit<br />
<strong>in</strong> octombrie 1345. Spre est, mai ocupara Drama §i Philippi, iar l<strong>in</strong>ga<br />
tarmurile marii ora§ul Chrysopolis (acum Orfano). Chrysopolis (Cava 11a)<br />
ramase ca1 cetate de granita <strong>in</strong> pose,iia bizant<strong>in</strong>ilor. Dupa ravagiile epi-<br />
-demiei de ciuma, <strong>in</strong> anul 1348, Dugan navali In Epir i ocupa Ian<strong>in</strong>a, Arta<br />
§i celelalte ora§e, iar boierul sdu Preljub cuceri <strong>in</strong>treaga Tesalie pentru a<br />
-asigura tarului sirbese titlul stralucitor de imperator Raxie et Romanis,<br />
dispotus Larte et Blahie comes2. Vlahia este fire§te Tesalia.<br />
Cu prilejul acesta, In anul 1348, au fost redactate cele dotia, hrisoave<br />
.ale lui tefan Dugan3, pr<strong>in</strong> care se confirma mana'stirii Sf.Gheorghe <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Zablantia, In Tesalia, posesiunea satului cu acela§i nume, iar manastirii<br />
Likusada situata tot In Tesalia, In t<strong>in</strong>utul Trikalei, mai multe mosii.<br />
De observat este, ca <strong>in</strong>tre oamenii celei <strong>d<strong>in</strong></strong>tli manastiri se pomene§te<br />
un Craciun (Kpccrotiv1v) i un Dobrila (Domprilan), am<strong>in</strong>doi probabil<br />
arom<strong>in</strong>i..<br />
Intre anii 1334-1346 trebuie sg, a§ezam documentul lui tefan<br />
Dugan4 pr<strong>in</strong> care se confirma manastirii Hilandar o donatie a boierului<br />
Maljugata, anume biserica Sf. Nicolae <strong>d<strong>in</strong></strong> Vranje cu satele ti hotarele ce<br />
le aveau, cu vfile §i cu catunele, cu livezile, morile §i cu toate drepturile<br />
acelor sate. Vlahii de pe proprietatea acestei biserici locuiau <strong>in</strong>tr-un sat<br />
§i <strong>in</strong> catunul sau numite am<strong>in</strong>doud Psoderci. Ni se da, §i numele celor<br />
1 C. Jire6ek, Gesehichte der Serben, vol. I, p. 373.<br />
Ibidem, p. 394-395.<br />
a Bullet<strong>in</strong> de l'Institut pour l'étude de l'Europe sud-orientale, 1915, p. 120-121. Diplo.-<br />
male tipb.rite de Veis In Vizardis, II (1911), slut reproduse si de Novakovid.<br />
4 Novakovid, Zak. Spom., p. 413-416.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN SERBIA MEDIEVALA 27<br />
40 familii de vlahi, asemenea i hotarele satelor. Legea vlahilor (zakon<br />
-vlahom) ne aduce ceva ce nu am Intimp<strong>in</strong>at p<strong>in</strong>d acum : Care se numeste<br />
-vo<strong>in</strong>ic s dea de ziva sf<strong>in</strong>tului Dumitru un suman rosu, iar ceilalti vlahi<br />
sO lucreze l<strong>in</strong>a, de fieeare om cite o bucatd, iar restul l<strong>in</strong>ei s o lucreze<br />
pe <strong>d<strong>in</strong></strong> doud. Iar c<strong>in</strong>d se concediaza, pdstorul, <strong>vlahii</strong> s pdzeased iepele<br />
pe jos si de-a calare i s mearga cu egumenul li cu economul uncle le Ya<br />
porunci, i s transporte sarea i mice va fi de trebu<strong>in</strong>ta mAndstirii. Tar<br />
-c<strong>in</strong>d vor lucra via a li se dea pi<strong>in</strong>e i y<strong>in</strong> de la biseried. Vitele pe care<br />
lie pasc s'a le pascd pentru plata. C<strong>in</strong>d pasc mai mult de un an, sd-si<br />
ia drept parte (beljeg) un m<strong>in</strong>z, iar <strong>in</strong> anul urmator <strong>in</strong>data sl gi-1 scoatd.<br />
Jar egumenul <strong>d<strong>in</strong></strong> Hilandar sd-si ia <strong>in</strong> fiecare an cite doi cai"1.<br />
Evident e i aici recunoastem cele doud categorii de vlahi, vo<strong>in</strong>ici<br />
si ceilalti nenumiti de aproape, dar care trebuie sà fi fost cdlAtori".<br />
Obligatiunile impuse aici vlahilor au un <strong>in</strong>teres deosebit i ne completeaza<br />
-cele stiute p<strong>in</strong>d acum despre ei.<br />
In anul 1335, cu prilejul cuceririi orasului Prilep, tarul doneaza<br />
manastirii Treskavac <strong>d<strong>in</strong></strong> acest oras un hrisov pentru a-i Intdri proprietatile.<br />
Intre satele care s<strong>in</strong>t am<strong>in</strong>tite remarcdm unul cu numele Moghilita,<br />
.apoi silistea pustie Pitici cu cimpul i cu pädurea, i silistea Vilma ( VI e'clja)<br />
asezat5, de Milut<strong>in</strong> (Sveti Kralj)2 <strong>in</strong> t<strong>in</strong>utul Babunei, situat la sud de Skoplje.<br />
De <strong>in</strong>semnat e c acestei mdnh'stiri i se doneaa i biserica Si. Nicolae<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Ler<strong>in</strong> (Flor<strong>in</strong>a) spre sud de Bitolia, pe care a v<strong>in</strong>dut-o episcopul<br />
vlah, cu oamenii, cu viile, cu cimpul, cu izvoarele I cu toatd stap<strong>in</strong>irea<br />
drepturile3. Se pare cd acest episcop Ii avea rese<strong>d<strong>in</strong></strong>ta tn Prilep sau<br />
<strong>in</strong>tr-alt oras apropiat, deoarece tarnl ii opreste de a se impune cuiva si<br />
Ii acordd numai dreptul de a fi pomenit, dispun<strong>in</strong>d ea mandstirea sa' fie<br />
sub jurisdictia arhiepiscopului, cum scrie <strong>in</strong> toate hrisoavele grecesti".<br />
Cea mai <strong>in</strong>semnatd ctitorie a lui Stefan DuAan a fost mandstirea<br />
Sf. arhangheli Mihail i Gavril <strong>d<strong>in</strong></strong> Prizren, pe care <strong>in</strong>temeietorul au a<br />
<strong>in</strong>zestrat-o cu proprietati i privilegii deosebite. In documentul de la Prizren<br />
(1348-1353)4 ca si <strong>in</strong> eelelalte hrisoave mari, ni se expune legea viahilor<br />
(zakon vlahom) <strong>in</strong> urmatorul mod : SA dea de la fiecare 50 cite o oaie cu<br />
miel i una stearpg i tot <strong>in</strong> anul ad doilea s dea cite un cal sau 30 perperi,<br />
cum dddeau impdratiei mele, si de acum <strong>in</strong>a<strong>in</strong>te sd, nu mai dea impdra<br />
tului. i a dea de la fiecare casa cite o piele de miel i una de miel ldpädat,<br />
iar care s<strong>in</strong>t <strong>in</strong>ch<strong>in</strong>atori (poklonniei) a se zdciuiasca s<strong>in</strong>guri, <strong>d<strong>in</strong></strong>d toamna<br />
1 Novakovid, Zak. Spom., p. 664-667. ,<br />
2 Idem, Zakonik Stelana Dugana, Belgrad, 1898, p. 193.<br />
3 Sb prodade vlagki piskup. In Glasnik, XLI, p. 356 ; In We de prcdade Novakovid a<br />
citit pridade = a adaugat.<br />
4 Glasnik Srpskog Wen. druglva, XV.<br />
www.dacoromanica.ro
28 VLAI-III NORD-BALCANIC1 IN EVUL MEDIU<br />
paturi i primAvara cite doi berbeci WO. Iar <strong>vlahii</strong> sgraei sA lucreze<br />
l<strong>in</strong>a bisericii cum le ya porunci egumenul. Cei1ali vlahi s'a dea ha<strong>in</strong>e<br />
clasne i s poarte sare, iar la iernatici s'A coseascA f<strong>in</strong> pentru iepe i sA<br />
repare cetAtile, sA construiascl st<strong>in</strong>e i s pgzeascA pe pAstorii de la iepe<br />
si sA transporte bucatele i sarc<strong>in</strong>ile pentru egumen".<br />
Intre celelalte dispozitii care se mai iau cu privire la vlahi, remarcArn<br />
pe acelea <strong>in</strong> care se spune ea nici un om bisericesc, nici vlah i nici sirb,<br />
s'A nu facA oaste, iepele sa, le pascA <strong>vlahii</strong> Dobru§nici, care au sA capete simbria<br />
la Sf.Dumitru, doi m<strong>in</strong>zi san 10 perperi i platI 1unar i sumane si<br />
<strong>in</strong>cAltAm<strong>in</strong>te, iar restul venitului alA dea ca i ceilalti vlahi.<br />
Documentul <strong>d<strong>in</strong></strong> Prizren am<strong>in</strong>teste de <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Blatac pe care<br />
Dugan Ii doneazg mA'nästirii ; Ii lnir5 pe toti <strong>in</strong> frunte cu Bajislav premikjur,<br />
si le deserie <strong>in</strong> mod amAnuntit mej<strong>d<strong>in</strong></strong>ele. Desi nu se am<strong>in</strong>teste direct,<br />
totusi se pare c i cAtunele Guncati, Golubovci i Kostralani, Dragolevci,<br />
S<strong>in</strong>a<strong>in</strong>ci i P<strong>in</strong>uNnei, erau locuite de vlahi. De la <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Golubac tarul<br />
luA o parte <strong>d<strong>in</strong></strong> teritoriu, pentru ca s i-o dea lui Gheorghe Nenigid, dar<br />
vAz<strong>in</strong>d CA e cu dreptate", despagubi pe vlahi on jumAtate <strong>d<strong>in</strong></strong> Plaa<br />
Nurnele de persoane pe care ni le-a pastrat acest hrisov ne oferA<br />
cel mai <strong>in</strong>teresant material privitor la onomastica vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> .Serbia.<br />
Celelalte hrisoave ale tarului Stefan Dugan, care se mai ocupa de<br />
vlahi, au darul sA contribuie cu lAmuriri foarte utile pentru cunoasterea<br />
lor mai amanuntita. Astfell, c<strong>in</strong>d <strong>in</strong>tro anii 1334-1346 tarul impreuna cu<br />
fiul sAu Uros <strong>in</strong>oesc biserica <strong>d<strong>in</strong></strong> Htetovo i Ii doneazA oarecari sate, ei<br />
Ii acorda i urn munte.Nanov Dol", si se <strong>in</strong>grijese ea s nu-i tulbure<br />
nimeni, nici <strong>d<strong>in</strong></strong>tre boieri, nici ierbarii (travni6ari), nici albanezii, nici<br />
<strong>vlahii</strong>". Credem a nu gresi dad, vom cAuta muntele acesta <strong>in</strong> apropiere<br />
de Htetovo, unde se pare ca erau situate si celelalte mosii ale bisericii<br />
pomenite.<br />
Unul <strong>d<strong>in</strong></strong>tre oamenii de frunte ai tarului, despotul Tovan Oliver,<br />
<strong>in</strong>altA la 1341 o mAnAstire <strong>in</strong> Lesnovo l<strong>in</strong>gá Zletova2, pe care o <strong>in</strong>ch<strong>in</strong>g,<br />
arhanghelului Mibail. Intre satele si metohurile pe care i le därui, gasim<br />
si un catun de vlahi", pe care-i aseza, el <strong>in</strong>susi (i katun vlah nastroi).<br />
D<strong>in</strong> diploma de confirmare a acestei donatiuni de eatre tefan Dugan<br />
(1347-1350), reiese cA acest eAtun era asezat, ea si satele Bakovo, Dobrejevo,<br />
Drevno, mu departe de bisericA3.<br />
<strong>in</strong> 1348, tarul sirbesc cerceta manAstirea Hilandarului, careia Ii<br />
confirmA <strong>d<strong>in</strong></strong> non toate proprietAtile donate de <strong>in</strong>a<strong>in</strong>tasii si, adaug<strong>in</strong>d<br />
1 Novakovié, Zak. Spom., p. 657-661.<br />
2 Ibidem, p. 675, Glasnik, XIII, p. 293.<br />
3 Novakovié, Zak. Spom., p. 678-681.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN SERBIA MEDIEVALA 29<br />
vreo citeva noi. Intre acestea <strong>d<strong>in</strong></strong> urma; <strong>in</strong> tara sirbeasca (po zem,lji srbskoj<br />
glsim i satul Petraa, cu <strong>vlahii</strong>, cu coloniile si cu drepturile kr, apoi pe<br />
pAstorii de cai Goradevci, satul Poniga l<strong>in</strong>ga Morava, cu <strong>vlahii</strong> I cu<br />
muntii deasupra Ipecului si <strong>d<strong>in</strong></strong> sus de Biela Vodita, precum si satul<br />
vlahilor Dobrodoljane <strong>in</strong> t<strong>in</strong>uturile Prizrenuluil. La 1355 tarul Dugan,<br />
eliber<strong>in</strong>d o pàsune <strong>in</strong>grldita a Hilandarului de la Ponorac, Krusdica si<br />
Labid, opreste pe orice nobil, mare sau mic", ca i pe oricare vlah sau<br />
albanez" de-a paste acolo2.<br />
Trei <strong>d<strong>in</strong></strong>tre hrisoavele lui Dugan se pare ca fac dist<strong>in</strong>ctie <strong>in</strong>tre vlahi<br />
si sirbi. Intr-unul <strong>d<strong>in</strong></strong> anul 1353, d'aruit mitropolitului Jacob <strong>d<strong>in</strong></strong> Ser<br />
màngstirei <strong>d<strong>in</strong></strong> Prizren, se spune3 cg, <strong>vlahii</strong> care Ii m<strong>in</strong>6 iarna vitele la<br />
iernatic pe pgua<strong>in</strong>tul bisericii, sA dea birul de iarbit dupg, lege, asemenea<br />
si sirbii. Evident ca aici nu e yorba de <strong>vlahii</strong> pgstori si de sirbii agricultori,<br />
ci de cele doug populatii, care se gaseau pe valea P<strong>d<strong>in</strong></strong>a. Intocmai asa<br />
vorbeste Dugan si In diploma pr<strong>in</strong> care scuteste pe raguzani de plata vamii<br />
ce te-a impus-o boierul Dabiiiv <strong>in</strong> Treb<strong>in</strong>je4. El scuteste de vamg pe negustorii<br />
raguzani, pe vlahi i pe sirbi, care <strong>in</strong>tr i ies <strong>d<strong>in</strong></strong> Raguza. Cit de<br />
clar se t<strong>in</strong>ea seama, de obirsia supusilor <strong>in</strong> cancelaria acestui tar o dovedeste<br />
-un hrisoy al sgu <strong>d<strong>in</strong></strong> anul 1353, <strong>in</strong> care <strong>in</strong>tre oamenii dàruiti unui boier <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Istip se numese <strong>in</strong> special Giurg Dankovid, Manoo Vlah, G<strong>in</strong> Arbanas<strong>in</strong>,<br />
Stan Gudoie, VR<strong>in</strong>a, Dragoslav Vlah, Radovan Golemèik i Dragoslav<br />
Srb<strong>in</strong>5, ceea ce ne prez<strong>in</strong>ta un tablou etnografic al Orli destul de plastic.<br />
Dupg, moartea lui Stefan Dugan <strong>in</strong>cepe decadenta statului sirbesc.<br />
Succesorilor Ai nu le va fi cu put<strong>in</strong>ta nici s ment<strong>in</strong>il unifatea <strong>in</strong>tern'a a<br />
fatd de atotputernicia unor boieri aproape <strong>in</strong>dependenti, nici s o<br />
apere de marea primejdie a osmanilor care trecuser6 <strong>in</strong> Pen<strong>in</strong>sula Balcanica,.<br />
Resursele materiale ale domnilor s<strong>in</strong>t acum mult prea reduse ca sg,<br />
poat6 fonda mängstiri noi. In cur<strong>in</strong>d turcii ocupa, partea cea mai mare <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
pen<strong>in</strong>sul5, si, pas de pas, ajung stap<strong>in</strong>i <strong>in</strong> posesiunile de o<strong>d<strong>in</strong></strong>ioafa ale<br />
vechiului stat sirbesc, p<strong>in</strong>g, dud, <strong>in</strong> f<strong>in</strong>e izbutesc a-si <strong>in</strong>t<strong>in</strong>de puterea si<br />
peste t<strong>in</strong>uturile de bast<strong>in</strong>a ale nemanizilor, <strong>in</strong>fr<strong>in</strong>g<strong>in</strong>d eroica rezistent5,<br />
a ultimilor despoti sirbi.<br />
De aceea <strong>in</strong> epoca aceasta abia dacg, mai &krn douatiuni facute<br />
msdnAstirilor, ca <strong>in</strong> vremurile anterioare. Nici <strong>vlahii</strong> nu se mai am<strong>in</strong>tesc<br />
<strong>in</strong> rgstimpul de p<strong>in</strong>a la moartea lui Gheorghe Brankovid (1456) de cit de<br />
patru ori. 0 data" <strong>in</strong> hrisoyul lui Kosta<strong>d<strong>in</strong></strong> Dejanovid, daruit <strong>in</strong> anul 1381<br />
1 Zak. Spom., p. 418-423.<br />
2 Ibidem, p. 428-432.<br />
3 Ibidem, p. 701-705.<br />
4 Ibidem, p. 167-168.<br />
5 Ibidem, p. 306-307.<br />
www.dacoromanica.ro
30 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
Hilandarului, <strong>in</strong> care vorbeste si de o sili§te cu numele IV astroi" locuit5,<br />
de vlahil. Alt/ datI, In martie 1382, cu prilejul confirmgrii de &are cneazul<br />
Lazar si patriarhul Spiridon a <strong>in</strong>temeierii mäastirii Drenea, ctitoria<br />
caluglrului Dorotei2. Acestei mangstiri i se doneazg vlasi Siljegovci cu<br />
oamenii asezati si cu hotarele lor". Cele lane sate donate slut situate mai<br />
spre nord §i <strong>in</strong>tre ele gsim unul <strong>in</strong> t<strong>in</strong>utul Branie<strong>evul</strong>ui care se cheam/Bunei.<br />
Al doilea hrisov a fost dat de despotul Gheorghe Brankovid la<br />
1 septembrie 1428 ; pr<strong>in</strong> el se confirm/ bast<strong>in</strong>a celnicului Radi6 i i se<br />
daruie§te <strong>in</strong> districtul Kueevo satul vlahilor 1?adivoevci §i satul vlahilornumit<br />
Kdarna, iar l<strong>in</strong>g/ Rudnik satul de vlahi cu numele Vojkovci3.<br />
Al treilea document care vorbeste de vlahi este al voievodului Juraj,<br />
un nepot al hertegului Hrvoie <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia, care restituie unele propriet4i<br />
ale citorva magnati bosnieci. In acest document (1434) se vorbeste<br />
si de <strong>vlahii</strong> Voihni6i, Prib<strong>in</strong>ovi6i si Hardomi1i6i, care formau evident trei<br />
sate de vlahi pe c<strong>in</strong>d celelalte sate pe care le enumerl voievodul erau probabil<br />
sate sirbesti. At<strong>in</strong>gem astfel acum si vestul Pen<strong>in</strong>sulei Balcanice unde<br />
se refugiazg populatia, care nu putea suporta jugul turcesc. Asezgrile Mr mai<br />
noi de acolo, al'aturi de cele vechi, le avem descrise <strong>in</strong> studiile lui Jireeek 4.<br />
Cele c<strong>in</strong>ci hrisoave sirbesti, cite ne-au mai rämas, vorbesc tocmai<br />
despre <strong>vlahii</strong> asezati acolo, <strong>in</strong> Bosnia si In apropierea Raguzei. Toate c<strong>in</strong>ci<br />
ne prez<strong>in</strong>t/ un vechi privilegiu obt<strong>in</strong>ut de raguzani Inc/ de la tarul Stefan<br />
Dugan, pentru desfacerea libel./ a negotului Mr. Astfel avem o diplom/ de<br />
la Vuk Brankovi6 (1386), alta de la despotul Stefan (1405), a treia de la<br />
Gregor si Gheorghe Brankovi6 (1405) si In f<strong>in</strong>e cite una de la Gregor<br />
Vukosali6 (1418) si despotul Gheorghe Brankovi6 (1428-1445). Textul<br />
tuturor acestor confirmgri5 este identic : Ori e<strong>in</strong>e ar merge <strong>d<strong>in</strong></strong> tara<br />
noastrl la Raguza, fie sirb sau vlah, sau ori ce om ar fi, pentru negustorie,<br />
sl se duel liber". In text se face dist<strong>in</strong>ctie In asemenea chip §i <strong>in</strong>tre sirbi<br />
si sasi astfel cA sub <strong>vlahii</strong> mentionati In acest bc avem s <strong>in</strong>telegem Mr/<br />
Iudoial pe pAstorii care nu si-au pierdut Inc/ specificul br vechi.<br />
Cu aceasta se term<strong>in</strong>A, seria documentelor care mentioneazg pe<br />
vlahi In cupr<strong>in</strong>sul vechiului stat sirbesc. Ea nu e completa, deoarece hrisoavele<br />
unora <strong>d<strong>in</strong></strong>tre cele mai marl mgastiri sirbesti nu au fost Inc/ descoperite.<br />
Dar stim c tocmai aceste ranastiri (Milegevo, Studenica, Moraea)<br />
aveau vlahi pe proprietatile lor..<br />
Zak. Spom., p. 453-455.<br />
2 Ibidem, p. 761-764, Glasnik, XXIV, p. 260.<br />
3 Spomenik, III, p. 8-9.<br />
4 G. Jiredek, Die Wlachen u. Maurowlachen <strong>in</strong> den Denkmalern von Raguza, Praga, 1879-<br />
5 Novakovid, Zak. Sporn., p. 203-204, 218-221, 221-225, 227, 231-236.<br />
6 Idem, Selo I Satull, In Glas, XXIV, p. 48.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN SERBIA MEDIEVALA 31'<br />
Int<strong>in</strong>derea geografiefi a vlahilor <strong>in</strong> Serbia medievala<br />
Rezum<strong>in</strong>d. §tirile acestor hrisoave, o cercetare atenta poate s ne<br />
pima cu oarecare aproximatie <strong>in</strong> situatia de a urmari <strong>in</strong>t<strong>in</strong>derea geografica<br />
a asezarilor vlahe <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia veche.<br />
Astfel, cei daruiti de tefan Nemanja manastirii Hilandarului (1198y<br />
erau asezati <strong>in</strong> apropiere de Prizren, <strong>in</strong> t<strong>in</strong>utul pe care ctitorul statului<br />
sirbesc 1-a cucerit de 1a bizant<strong>in</strong>i. Faptul ca de asta data nu se descrie<br />
hotarul asezarilor vlahe 1-a <strong>in</strong>demnat pe Novakovid s afirme ci ei nu<br />
aveau Inca, a§ezari stabile, fi<strong>in</strong>d nomazi. Dar textul hrisovului anunt5,<br />
clar supunerea lor statornic5, catre manastire, ceea ce exclude nomadismul"<br />
<strong>in</strong> <strong>in</strong>telesul sau adevarat.<br />
Hilandarul mai poseda <strong>in</strong> regatul sirbesc §i satele de vlahi Petra&,,<br />
dupa Daniei6 undeva l<strong>in</strong>ga Ljeskovac, §i Gorcdevci l<strong>in</strong>g& Prizren, iar pe<br />
cursul superior al Moravei satul PoniM, <strong>d<strong>in</strong></strong> sus de Ipek, l<strong>in</strong>ga muntele<br />
Bjela Vodica, precum §i satul vlahilor Dobrodoljane, <strong>in</strong> t<strong>in</strong>utul Prizrenului_<br />
De la Constant<strong>in</strong> Dejanovid a mai obt<strong>in</strong>ut Hilandarul sili§tea Nastroi,<br />
<strong>in</strong> care au stat vlahi. L<strong>in</strong>g5, Vranje era situat satul vlah Psoderci, care<br />
apart<strong>in</strong>use bisericii Sf. Nicolae <strong>d<strong>in</strong></strong> Vranje. Alte donatii ale Hilandarului<br />
erau Bunari, un Catun vlah deasupra Sekirnikului (1361) §i apoi satul<br />
catun" cu numele Zarv<strong>in</strong>ce (1381). <strong>in</strong> f<strong>in</strong>e, acum mai nou, profesorul<br />
Soloviev Ii descopera pe rom<strong>in</strong>i §i <strong>in</strong> Koprivna (1355), <strong>in</strong> Albanial.<br />
Cei peste dou5, sute de vlahi pe care i-a daruit *tefan, cel <strong>d<strong>in</strong></strong>tli<br />
rege <strong>in</strong>coronat, nan'astirii 2i6a, erau a§ezati In muntii de pe malul drept<br />
al Ibarului. <strong>in</strong> Brskovo erau asezati <strong>vlahii</strong> care formau proprietatea<br />
episcopilor <strong>d<strong>in</strong></strong> Zahlumia.<br />
Catunele de vlahi acordate de *tefan Milut<strong>in</strong> mandstirii <strong>d<strong>in</strong></strong> Banja<br />
erau, dupa Rad. Ivanovié, imprastiate <strong>in</strong> mai mune regiuni : pe Kosovo<br />
Polje (Proilovci, Bugarski Katun), <strong>in</strong> Hvostno (Bobojevci), <strong>in</strong> regiunea<br />
Ra5ka (Voisilovci), <strong>in</strong> imprejurimile Sjenicei (Ursulovci) §i <strong>in</strong> Playa, (Smudirozi).<br />
Dupa KovaZevi6 catunul Bareljevo era situat <strong>in</strong> dreapta riului<br />
Lab impreuna cu Pijanci §i igatovci, toate cele noua catune numarau<br />
c<strong>in</strong>ci Bute de case.<br />
Vlahii care se pomenesc <strong>in</strong> Dragobratili i Korna<strong>in</strong>a, <strong>in</strong> legatura<br />
cu man'astirea GraCanica si cu episcopia <strong>d<strong>in</strong></strong> Lipljan, trebuie cautati l<strong>in</strong>ga<br />
Sitnica, <strong>in</strong> muntii <strong>d<strong>in</strong></strong> apropiere, iar cei <strong>d<strong>in</strong></strong> Blatac, spre apus de Prizren.<br />
1 Al. V. Soloviev, Doud contribufii la studiul statului farului Dugan (<strong>in</strong>l. sfrbA), In Glasnik<br />
skopskog nau &log drugtva, II, p. 25 §i urm.<br />
2 Id Oasopis, V (1955) : Rad. Ivanovió, Katunska naselja na manastirskim vlastel<strong>in</strong>d<br />
vima [A§ezdrile catunelor de pe proprietatile manastirilorj, P. 401.<br />
www.dacoromanica.ro
32 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
D<strong>in</strong>tre satele §i cgtunele de vlahi ddruiti mAnástirii <strong>d<strong>in</strong></strong> DeCani,<br />
<strong>in</strong> total noua, Novakovid a identificat pe Vlasi Sremtjane cu o localitate<br />
ce exista §i azi, spre nord-vest de Djakovica, l<strong>in</strong>g Dr<strong>in</strong>, iar Dani6d recunoa§te<br />
un sat §i un riu cu numele &dim, l<strong>in</strong>gg, Skoplje. Rad. Ivanovid<br />
le-a identificat mai precis : doua, <strong>in</strong> regiunea Playa Gus<strong>in</strong>je, patru l<strong>in</strong>gä<br />
Dr<strong>in</strong>ul Alb §i trei <strong>in</strong> apropierea mänAstirii ; Vlasi Tudori6evei (<strong>in</strong> Playa-<br />
Gus<strong>in</strong>je) <strong>d<strong>in</strong></strong> Dobra Rijeka erau a§ezati l<strong>in</strong>g6 muntele Peh, unde azi<br />
exista satele Konjusi §1 Vjetrogevica ; Vlasi SuG6ane, numiti dupg, riul<br />
Sugica, erau spre rgsArit de muntele Alt<strong>in</strong>, l<strong>in</strong>gl Dr<strong>in</strong>ul Alb ; Vlasi Rati§evei<br />
erau spre sud de mAnAstirea Deani, azi doug, sate Gornji §i Donji Ratig 1.<br />
DeCani ; Vlasi Svetovralani erau <strong>in</strong> Efvosno, iar pkunile lor nu departe<br />
de patriarhie ; Katun Vardatane trebuie fixat <strong>in</strong> regiunea Plava-Gus<strong>in</strong>je,<br />
iar Vlasi Lepe'<strong>in</strong>ovci, poate sub muntii De6ani ; Katun Kosta<strong>d<strong>in</strong></strong>ovci §i<br />
Vlasi Sre<strong>in</strong>ljani s<strong>in</strong>t <strong>in</strong> plasa Orabovac, lIngä Dr<strong>in</strong>ul Alb, iar Vlasi Goilovei<br />
aproape de DeCani, <strong>in</strong> jupa Zatrnavska ; <strong>in</strong> f<strong>in</strong>e Vlasi Gjurdevski<br />
(douä ciltune) erau tot aproape de Dr<strong>in</strong>ul Alb, la nord de 8vanjski Most,<br />
numite azi Mali §i Veliki Gjurgjevik (<strong>in</strong> plasa Orahovac)1.<br />
Tarul Dugan a <strong>in</strong>zestrat ctitoria sa <strong>d<strong>in</strong></strong> Prizren cu opt cdtune vlahe<br />
alezate <strong>in</strong> apropiere2. DupA, Daniad, Dragoljevei existA §i azi, aproape<br />
de Skoplje3. Celelalte cAtune erau situate, dupA Rad. Ivanovid, tot l<strong>in</strong>gà<br />
mitnilstire, <strong>in</strong> valea Dr<strong>in</strong>ului §i la poalele muntilor. Ele <strong>in</strong>sumau <strong>in</strong> total<br />
c<strong>in</strong>ci sute de familii4.<br />
Aceste mentiuni documentare nu epuizeazA <strong>in</strong>treg materialul privitor<br />
la <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> satul medieval sirbesc. MAnästirile Milegevo, Studenica<br />
§i MoraCa au obt<strong>in</strong>ut §i ele vlahi, nu §tim <strong>in</strong>sá <strong>in</strong> ce numar §i <strong>in</strong> care regiuni<br />
erau a§ezati, deoarece hrisoavele lor s-au pierdut. In afar6 de aceasta si<br />
documentele raguzane vorbese de o seam6 de vlahi <strong>in</strong> cupr<strong>in</strong>sul statului<br />
sirbesc, pe care nu-i mai putem localiza. Relu<strong>in</strong>d problema §i arunc<strong>in</strong>d o<br />
privire surnarg, asupra documentelor, Jire6ek se considera <strong>in</strong>dreptgtit<br />
85, afirme csA nu existg, aproape nici o regiune <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia §i nici un colt<br />
de munte cu pkuni grase <strong>in</strong> t/rile slave, <strong>in</strong> care s'a nu se gáseasc6, In acela§i<br />
timp, vreo urma,' ce ream<strong>in</strong>te§te vechea viatg, pastoralg cu <strong>in</strong>separabile<br />
rern<strong>in</strong>iscente ale romanita4ii5. Dar o asemenea afirmatiune ni se pare<br />
totu§i prea vagg, deoarece regiunile locuite de vlahi se pot delimita cu<br />
destull aproxirnatie.<br />
1 Isl. Casopis, V (1955), p. 400.<br />
5 NovakoviC, Selo [Satull, p. 51.<br />
3 DaniCld, Rjeenik . iz knfifevnih slar<strong>in</strong>a srpskih [Dictionar <strong>d<strong>in</strong></strong> antichitdtile Mei-arc<br />
strbesti], S. V.<br />
4 Isl. Casopis, V (1955), p. 400.<br />
5 Antal) jar slavisehe Philologie, 33, p. 456.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN SERBIA MEDIEVALA 33<br />
A§ezArile vlahilor nu reprez<strong>in</strong>tà un nurnAr prea mare <strong>in</strong> comparatie<br />
,cu satele sirbe§ti. Pe proprietatea mAngstirii De6ani erau patruzeci de<br />
sate sirbe§ti, numAr<strong>in</strong>d 2166 case, citA vreme cAtune vlahe nu gäsim decit<br />
nouA, dispun<strong>in</strong>d de numai 266 case. Regele spune, ce-i drept, c aceste<br />
cAtune s<strong>in</strong>t put<strong>in</strong>e §i grace, dar proportia nefavorabilg, persistA §i <strong>in</strong><br />
celelalte cazuri : mAnAstirea de la Prizren a tarului Dugan avea §aizeci<br />
de sate sirbe§ti §i opt cAtune vlahe, iar cea de la Banja a regilor Milut<strong>in</strong><br />
§i Dragut<strong>in</strong> <strong>in</strong>registreaza' §aizeci §i §apte sate sirbe§ti §i opt cAtune vlahe.<br />
In am<strong>in</strong>doul cazurile <strong>d<strong>in</strong></strong> urrnA a§ezArile vlahilor apar destul de puternice<br />
pr<strong>in</strong> cifra familiilor ; cu toate acestea, covir§itoarea majoritate sirbeasca,<br />
rAm<strong>in</strong>e un factor hotgritor <strong>in</strong> evolutia lor.<br />
Dar <strong>in</strong> afarl de ace§ti vlahi mai existau §i altii, care au rAmas supu0<br />
regelui §i care vor fi cont<strong>in</strong>uat s ocupe regiunile muntoase ale jupelor.<br />
Cit de mare sA fi fost numArul lor nu putem nici macar bAnui.<br />
Intro ei vom numara <strong>in</strong>sa pe cei <strong>d<strong>in</strong></strong> Stari Vlah, regiune muntoasa,<br />
ce se <strong>in</strong>t<strong>in</strong>de de la Kopaonik spre nord-vest p<strong>in</strong>g la muntii Romanija,<br />
de l<strong>in</strong>g/ Sarajevo. Simburele acestei regiuni se situeazA <strong>in</strong> vAile Dr<strong>in</strong>ei<br />
si<br />
Limului, aproximativ de la Vigegrad p<strong>in</strong>g, la Nova Varog 1<br />
Cvijié e de pArerea2 ca numele <strong>in</strong>seamna t<strong>in</strong>utul vechilor vlahi".<br />
C<strong>in</strong>d se pomene§te mai <strong>in</strong>tii, <strong>in</strong> 1443, se <strong>in</strong>ume§te Starivlah, ceea ce 1-a<br />
determ<strong>in</strong>at pe Jireek sA afirme3 ca §i-a luat numele de la un vlah batr<strong>in</strong>".<br />
Cei mai multi <strong>in</strong>vItati iugoslavi admit, o data cu <strong>in</strong>t<strong>in</strong>derea mare a acestui<br />
teritoriu, §i caracterul sAu particular, datorit orig<strong>in</strong>ei sale. C'était aussi<br />
un pays habité par des Valaques, afirma Novakovié, de§i <strong>in</strong>cearca s raporteze<br />
numele mai mult la un mod de viat, decit la obir§ia loft. Documentele<br />
vechi sirbe§ti §i bosniace nu vorbesc <strong>in</strong>sa de <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> acest<br />
teritoriu §i nici toponimia lui nu e culeasA <strong>in</strong>cA sistematic3. De aceea<br />
trebuie sa, ne multumim a constata ca Starivlahul constituie o fireasca<br />
prelungire a a§ezArilor vlahe, str<strong>in</strong>s legate de Serbia nemanizilor.<br />
Vlahii <strong>d<strong>in</strong></strong>tre Vi<strong>d<strong>in</strong></strong> §i Morava<br />
Dar §i teritoriul <strong>d<strong>in</strong></strong>tre Vi<strong>d<strong>in</strong></strong> §i Morava, cu <strong>in</strong>treaga vale a acestui<br />
riu, a fost o veche vatrA a vlahilor balcanici. Marturiile istorice <strong>d<strong>in</strong></strong> aceastA<br />
regiune s<strong>in</strong>t mai reduse, totu§i destul de concludente.<br />
1 Archiv fiir slavische Philologie, 1912, p. 454 si UM.<br />
2 J. Cvijid, La P<strong>in</strong><strong>in</strong>sule Balcanique, p. 313 ; litteralement region des anciens Valaques.<br />
3 C. Jiretek, Staat und Gesellschaft ..., 1, p. 25.<br />
4 Stojan Novakovid, In Archiv /dr slavische Philologie, vol. 34, Les problemes serbes,<br />
p. 453-456. Aici §i parerea altor geografi §i etnografi sirbi.<br />
5 <strong>in</strong> materialul publicat In Naselja II (Vigegradski Stari Vlah) care cade <strong>in</strong> aceastii<br />
regiune nu am gasit nici o urma. Ceva mai la nord lush, Sokolska Nahija a phstrat citeva<br />
numiri concludente.<br />
B. c. 2925.<br />
www.dacoromanica.ro
34 VLAI-III NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
Prima ment<strong>in</strong>ne o Odra la clericul Ansbertus, unul <strong>d<strong>in</strong></strong> cei mai buni<br />
<strong>in</strong>formatori asupra it<strong>in</strong>erarului urmat de Frideric Barbarossa <strong>in</strong> expeditia<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> 1189. Cruciatii au poposit la BranRevo, au luat apoi drumul atre<br />
Constant<strong>in</strong>opol. Dar abia pgrgsisera cetatea de la gurile Mlavei c<strong>in</strong>d It<br />
surpr<strong>in</strong>se <strong>in</strong> pgdurea foarte lungg a Bulgariei voievodul de BraniCevo,<br />
<strong>in</strong> slujba cgruia se ggseau, alaturi de alte neamuri, i <strong>vlahii</strong>. Acestia <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
urmg atacg pe cruciati cu sggeti <strong>in</strong>ven<strong>in</strong>ate, omor<strong>in</strong>d pe multi <strong>d<strong>in</strong></strong>tre ei.<br />
Cei ce s-au salvat izbutesc numai <strong>in</strong> conditii foarte grele s rgzbatg pr<strong>in</strong>tre<br />
dusmani i s ajungg la Nig.<br />
Se stie c o parte <strong>d<strong>in</strong></strong> pgdurea Bulgariei, gr<strong>in</strong> care trecea vechea<br />
sosea, e situatg pe teritoriul care ne <strong>in</strong>tereseazg. Rolul vlahilor alitturi<br />
de ducele de Brandiz" dovedeste exsitenta lor <strong>in</strong> regiunea aceea.<br />
Sirbii abia sub regele Dragut<strong>in</strong> au <strong>in</strong>cercat s ia t<strong>in</strong>utul <strong>d<strong>in</strong></strong>tre<br />
Timoc si Morava de la voievozii bulgari Drman i Kudel<strong>in</strong>. Ei nu au reusit<br />
<strong>in</strong>sl decit sub succesorul sau Milut<strong>in</strong> (1292), care-I anexa <strong>in</strong> <strong>in</strong>tregime 1.<br />
P<strong>in</strong>g atunci, desi Meuse parte <strong>d<strong>in</strong></strong> posesiunile bulgare, regiunea aceasta<br />
argta <strong>d<strong>in</strong></strong> rgstimp <strong>in</strong> rgstimp ten<strong>d<strong>in</strong></strong>te dare de <strong>in</strong>dependentg. Subl<strong>in</strong>i<strong>in</strong>d<br />
faptul c Porfirogenetul desemneazg valea Moravei ea o targ <strong>in</strong>dependentg,.<br />
Novakovie se vede2 nevoit a recunoaste ca. triburile care locuiau In<br />
Morava, ca i cele <strong>d<strong>in</strong></strong> -agile Timocului, Mlavei sau <strong>d<strong>in</strong></strong> Pek (Plums),<br />
manifestau ten<strong>d<strong>in</strong></strong>te particulariste, probabil <strong>d<strong>in</strong></strong> pric<strong>in</strong>a diversitatii formatiunii<br />
lor etnice". Documentele regilor sirbi privesc poate de aceea<br />
mai mult regiunile <strong>d<strong>in</strong></strong> vec<strong>in</strong>gtatea sudicg a Timocului. Spre nord-vest<br />
de Nig <strong>in</strong> districtul Krugevac se pomenesc <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> 8iljegovei <strong>in</strong> 1382,<br />
iar <strong>in</strong> distrietul Kuèevo satele vlahilor Radivoevei i Kogarna (1428).<br />
Cd <strong>vlahii</strong> au fost rgsp<strong>in</strong>diti <strong>in</strong> <strong>evul</strong> <strong>mediu</strong> <strong>in</strong> regiunile acestea o dovedesc 3-<br />
numele de riuri, munti i dealuri ca Migiora, Peris, Vlahova, Mergelat,<br />
Vlako Polje, Aratova, Serbanoci, Ursulica, l3andul, S<strong>in</strong>gurica, Zivul Potok<br />
altele ca de ex. Kreealica (loc <strong>in</strong> circumscriptia Knjaievac) si<br />
Kormata (tot acolo)4 <strong>in</strong> judetul KnjOevac, pe cursul superior al Timocului,<br />
care se leagg str<strong>in</strong>s de o parte de regiunile Pirotului, de altg parte de ayezgrile<br />
masive ale vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong>tre Timoc si Morava. In Vlagka Plan<strong>in</strong>a,<br />
,.muntii rom<strong>in</strong>esti" la vechea granitg <strong>d<strong>in</strong></strong>tre Bulgaria si Serbia, comuna<br />
Valni§ pastreazg un fonetism ( Valuni,§)(rom. aluni,$), a carui vechime Belie<br />
1 C. JireCek, Geschichle der Serben, I, Gotha, 1911, p. 335.<br />
2 Novakovié, <strong>in</strong> Archiv f iir slay. Philologie, 34, p. 206, Studiul Les problemes serbes<br />
Constant<strong>in</strong> Porphirogenete menlionne lh vallee de la Morava comme un pays <strong>in</strong>dependant. Les<br />
tribus qui l'habitaient a<strong>in</strong>si que celles des vallées du Timok, de la Mlava ou du Pek (P<strong>in</strong>cus) montraient<br />
des tendances particularistes, probablement a cause de la diversité de leur formation ethnique".<br />
3 Sextil Pu§cariu, Elides de l<strong>in</strong>guistique rouma<strong>in</strong>e, Buc., 1937, p. 63.<br />
4 Idem, Studii istroromtne, II, p. 285 (dupS R fetnik al Aeaderniei Iugoslave si P. Skok).<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN SERBIA MEDIEVALA 35<br />
o crede mai a<strong>d<strong>in</strong></strong>eg decit secolul al XII-lea. Tot acolo s-a ment<strong>in</strong>ut<br />
dupI cum a argtat Emil Petrovici numele vechi romanic Runios,<br />
lox l<strong>in</strong>gg Bela Palanka dennmirea satului Nam,.<br />
Chiar o cronica sirbeaseg anonimg, vorb<strong>in</strong>d de luptele <strong>d<strong>in</strong></strong>tre fiii lui<br />
Baiazid, aratg ea IVIusa a venit <strong>in</strong> pgrtile dungrene" si a adunat un mare<br />
)2-m5r de vlahi, sirbi i bulgari". Insirarea aceasta dovedeste cg e vorba<br />
de t<strong>in</strong>utul <strong>d<strong>in</strong></strong>tre Vi<strong>d<strong>in</strong></strong> i Morava, unde pr<strong>in</strong> urmare a existat i atunci un<br />
numgr oarecare de populatie vlahg2. Pentru aceastg populatie avem de la<br />
<strong>in</strong>ceputul secolului al XVI-lea (poate de la 1521) un asa-zis Canun name,<br />
codice de legi, <strong>in</strong>tocmit de sultanul Soliman, <strong>in</strong> care se precizeaza drepturile<br />
vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> BraniCevo i Vi<strong>d<strong>in</strong></strong>, t<strong>in</strong>uti sa fad, servidii militare i <strong>in</strong>zestrati<br />
de aceea cu privilegii deosebite3. Dar nu e vorba numai de aceste doug<br />
localitgti, ci de <strong>in</strong>treg t<strong>in</strong>utul situat <strong>in</strong>tre ele. De remarcat este faptul ca<br />
<strong>vlahii</strong> de l<strong>in</strong>ga Smederevo au <strong>in</strong> fruntea lor primichiuri", ceea ce dovedeste<br />
eg ant veniti <strong>d<strong>in</strong></strong> regiunea Prizren. Numele cetatiii Smederevo pgstreazg<br />
vechea numire rom<strong>in</strong>eascg Simedru, dupg cum a argtat <strong>in</strong>genios Petar<br />
Skok. De :altm<strong>in</strong>teri Krajna i Crna Reka s-au bucurat sub turci de o<br />
autonomie deosebitg. Fund socotite ca feude ale sultanilor sau ale mamelorvalia<br />
ale sultanilor, nu era Inguit niciunui turc sg se aseze sau sg stea<br />
mai multg vreme <strong>in</strong> cupr<strong>in</strong>sul Mr. Faptul acesta explicg de ce regiunea Timocului<br />
5i-a pgstrat caracterul deosebit pe care 1-a avut <strong>d<strong>in</strong></strong> vechime,<br />
I n asa m'asurg, cl la 1696 contele Marsigli, cac<strong>in</strong>d o calatorie pe Dungre,<br />
<strong>in</strong>tilneste pe malul drept, de la Portile de Fier si p<strong>in</strong>g la Vi<strong>d<strong>in</strong></strong>, o mare multime<br />
de vlahi4, care vorbese rumuniset", adicg o autenticglimbg romanicg.<br />
In f<strong>in</strong>e, doi <strong>in</strong>vgtati en bung reputatie, slavistul van Wijk i balcanistul<br />
Sandfeld au argtat cg, <strong>in</strong>tro slavii bulgari i sirbi, s-au <strong>in</strong>terpus, <strong>in</strong>cg <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
primele veacuri ale asezgrii lor <strong>in</strong> Pen<strong>in</strong>sula Balcanicg, un element dist<strong>in</strong>ct,<br />
care a impiedicat contactul direct <strong>in</strong>tro ei <strong>in</strong> regiunea Moravei 5 i c acest<br />
element 1-au constituit vla hii 5.<br />
1 Dacoromania, VIII, p. 182-185. 0 seamd de toponimice romtnelti <strong>d<strong>in</strong></strong> regiunea Ni.fului,<br />
de Emil Petrovici. Aici i parerea lui Pell&<br />
2 Dr. Teodor Tripcea, Rom<strong>in</strong>ii <strong>d<strong>in</strong></strong>tre Timoc si Morava <strong>in</strong> lum<strong>in</strong>a trecutului lor istoric.<br />
Pentru datele cupr<strong>in</strong>se In cronica slrbeasca TrIpcea citeaza pe I. Bogdan, E<strong>in</strong> Beitrag zur bulgarischen<br />
und scrbisclzen Geschichtsschreibung.<br />
3 Glasnik zem. Muzefa u Bosni i Hercegov<strong>in</strong>i, XXX (1918), p. 302-304. Invatatul musulman<br />
Riza Maderizovid crede ca aceasta kanunama a fost data de sultanul Suleiman. Petar Skok<br />
(op. cit.) li socoteste sirbi pe acesti vlahi. Documentele turcesti fac Insa dist<strong>in</strong>ctie <strong>in</strong>tre impozitele<br />
vlahilor si ale celeilalte raiale.<br />
4 T. Tripcea, op. cit., p. 39.<br />
5 Dr. Mathias Friedwagner, Ober die Sprache und Heimat der Runu<strong>in</strong>en <strong>in</strong> ihrer Friihzeit,<br />
In Sonderabdruck aus Zeitschrift für Romanische Philologie, vol. LIV, fasc. 6, Halle, 1934, p. 693<br />
si urm. Cf. N. van Wijk, Taalkundige en historiese gegevens betref fende de ondste betrekk<strong>in</strong>gen<br />
lussen Serven en Bulgaren [Date l<strong>in</strong>gvistice i istorice privitoare la cele mai vechi relatii <strong>d<strong>in</strong></strong>tre<br />
strbi si bulgarik Amsterdam, 1923 (In Comunicarile Academiei Regale de $ti<strong>in</strong>te, Sectia Literara,<br />
vol. 55, seria A, nr. 3).<br />
www.dacoromanica.ro
36 VLAI-III NORD-BALCANICE IN EVUL MEDIU<br />
Vlahii <strong>d<strong>in</strong></strong> Muntenegru i Ilertegov<strong>in</strong>a<br />
D<strong>in</strong> timpul lui *tefan Nemanja p<strong>in</strong>d dupd moartea tarului DuAan,<br />
statul sirbesc a stdp<strong>in</strong>it partea cea mai mare a teritoriului situat <strong>in</strong> spatele<br />
litoralului dalmatic. Zeta, Travunia, Treb<strong>in</strong>je i Zachumlje au fdcut astfel<br />
parte, aproape fdrd, <strong>in</strong>trerupere, <strong>d<strong>in</strong></strong> regatul medieval al nemanizilor. T<strong>in</strong>utul<br />
cupr<strong>in</strong>s In aceste prov<strong>in</strong>cii a avut <strong>in</strong>s/ si el populatie vlahd foarte<br />
veche i poate chiar numeroasd.<br />
Porn<strong>in</strong>d <strong>d<strong>in</strong></strong> regiunea Prizren, de sub Visitor si <strong>d<strong>in</strong></strong> Muntenegru<br />
migratiunea vlahl a pdtruns pia, In coltul de nord al Dr<strong>in</strong>ului Mare, In<br />
preajrna orasului Scutari F}i. <strong>in</strong> cricumscriptia Puka, vechia Epicaria. Istoricul<br />
croat ufflay, care face aceastá constatare, se Intemeiazd numai pe<br />
doud nume ce figureazd <strong>in</strong> cadastrul <strong>d<strong>in</strong></strong> anul 1416 al districtului Scutari.<br />
In satul Sacholi el a gdsit doi rom<strong>in</strong>i" : pe Sergi Offa (= lat. offa)<br />
.§i pe Fratta Mart<strong>in</strong>, <strong>in</strong> al cdrui nume s-a pdstrat cuv<strong>in</strong>tul frate".<br />
De aceea se crede <strong>in</strong>dreptatit a localiza simbioza albano-vlahd Intro Mani,<br />
Raguza i Prizren. Aid s-a format, dupd pdrerea sa, term<strong>in</strong>ologia pastorald,<br />
comund, pe un vechi fond <strong>in</strong>doeuropean. Ca probd mai aduce urmittoarele<br />
fapte : un locuitor <strong>d<strong>in</strong></strong> Cattaro, se numeste <strong>in</strong> secolul al XV-lea,<br />
Gurcho Vrda (alb. urde, rom. urdd); un altul se chiamd (1427) Partho<br />
de Briza, iar <strong>in</strong> satul Rapista l<strong>in</strong>gd, Scutari se pomeneste (1416) un anume<br />
G<strong>in</strong> Br<strong>in</strong>zi (rom. br<strong>in</strong>za ; la Raguza 1357 : brenca caseus vlachescus). In<br />
f<strong>in</strong>e, vdraticele tribului albanez Merturi se numese p<strong>in</strong>d astdzi Brizal.<br />
Incheierile lui 8uff1ay s<strong>in</strong>t <strong>in</strong> parte <strong>in</strong>dreptatite, caci a existat aievea<br />
o simbioza albano-vlaho-sirbeasca <strong>in</strong> triunghiul semnalat. Scutari si imprejurimile<br />
sale au fost cel mai extrem punct <strong>d<strong>in</strong></strong> sud-vest, p<strong>in</strong>g la care an<br />
ajuns pastorii vlahi. Dupd, probele de limba ce ni se dau se poate afirma<br />
ca migratiunea a avut caracter pastoral si nu a fost prea masiva, cu toate<br />
ed nici Offa, nici Fratta, nici Briza nu s<strong>in</strong>t rom<strong>in</strong>esti". Intr-adevar,<br />
regiunea <strong>d<strong>in</strong></strong> preajma lacului Scutari atrAgea Inca si <strong>in</strong> secolul al XV-lea<br />
pe pastorii vlahi <strong>d<strong>in</strong></strong> Crna Gora, cu clima dulce ti cu pdsunile potrivite<br />
pentru iernat. Aici vor fi venit si turmele de pe versantul sudic al muntilor<br />
Korn i poate cei <strong>d<strong>in</strong></strong> lanturile situate la apus de Prizren. La frontiera<br />
Albauiei exista Inca' i azi satul Vlah<strong>in</strong>ja, mentionat <strong>in</strong> secolul al XIV-lea<br />
ca apart<strong>in</strong>ator manastirii DeCanilor2.'<br />
D<strong>in</strong> fericire, atit mentiunile documentare cit i studiile antropogeografice<br />
sistematic <strong>in</strong>trepr<strong>in</strong>se de <strong>in</strong>vdtatii iugoslavi, ne fac cu put<strong>in</strong>td<br />
sd urnarim <strong>in</strong> aceasta regiune cu mai multa sigurantä .miscarile vlahilor<br />
1 Dr. Milan Sufflay, Srbi i Arbanasi ISIrbii i albaneziik Belgrad, 1925, p. 75-76.<br />
2 Cf. Rad. Ivanovid, Daansko olastel<strong>in</strong>stvo, In 1st. aasopis, IV, 1952, p. 177, 194.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAI-III DIN SERBIA MEDIEVALA 37<br />
s'a formulam <strong>in</strong>cheierile ce ni se par mai apropiate de realitgtile<br />
istorice.<br />
Int<strong>in</strong>derea vlahilor spre litoralul dalmat<strong>in</strong> e un fapt istoric. Ii<br />
confirm/ mai <strong>in</strong>tii hrisovul reg<strong>in</strong>ei Elena, care, fac<strong>in</strong>d Inca, In 1280 o<br />
donatiune m/n/stirii Sf. Nicolae de pe <strong>in</strong>sula Vranj<strong>in</strong>a (partea de nordvest<br />
a lacului Scutari), amen<strong>in</strong>t/ cu m<strong>in</strong>ia i pedeapsa regelui pe acela<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong>tre boierii mari sau mici i pe ceilali nobili, fie sirb, fie lat<strong>in</strong>, albanez sau<br />
vlah, care ar <strong>in</strong>drAzni s/ jigneascl drepturile mAnAstirii. Oricum am <strong>in</strong>terpreta<br />
prezenta vlahilor de aici, ca fAc<strong>in</strong>d parte <strong>d<strong>in</strong></strong> nobilime, cum sust<strong>in</strong>e<br />
JireCek, sau reprezent<strong>in</strong>d populatia pastoralg, nu se poate trece cu vederea<br />
c/ avem un tablou al populatiei <strong>d<strong>in</strong></strong> regiune, <strong>d<strong>in</strong></strong> care elementul vlah<br />
nu lipse§te. Dar dispozitia luatl de reg<strong>in</strong>a Elena o repet1 <strong>d<strong>in</strong></strong> cuv<strong>in</strong>t <strong>in</strong><br />
cuv<strong>in</strong>t i regele ITrog Milut<strong>in</strong> <strong>in</strong> anul 1296, and d'Aruie§te aceleimi mgngstiri<br />
satul Orahovo <strong>in</strong> Crmnica, o regiune situatà Intre capatul nordic al<br />
lacului Scutari i <strong>in</strong>tre t/rmul mgrii. Dac5, totu0 <strong>in</strong>terpretarea lui JireCek<br />
ram<strong>in</strong>e In picioarel i dac/ Ii vom socoti pe vlahi <strong>in</strong>tre nobilii" sau mai b<strong>in</strong>ezis<br />
Intre proprietarii" regiunii, vechimea lor e mai presus de orice<br />
AceastA a<strong>d<strong>in</strong></strong>c5, vechime reiese 0 <strong>d<strong>in</strong></strong> faptul ca" <strong>vlahii</strong> de aici se pomenese<br />
In clocumente organizati dupg triburi (plemena), In deosebire de <strong>vlahii</strong><br />
m/nAstirilor sirbe0i, care s<strong>in</strong>t impktiti In frItii. Dar fie c5, vom considera<br />
triburile ca fi<strong>in</strong>d de orig<strong>in</strong>e albanez6, fie c5, le socotim drept cea mai veche<br />
form*/ a organizatiei sociale slave, adoptarea lor de &are vlahi presupune<br />
o simbioz/. <strong>in</strong>delungatg, In chiar acest spatiu. StrAvechi trebuie s5 fie<br />
gi cele dou/ numiri de munti Visitor 0 Durmitor, de0 ele se mentioneazI<br />
numai <strong>in</strong> secolul al XIV-lea 0 al XV-lea.<br />
Inv/tatul sirb Erdeljanovié pune mezarea vlahilor de aid <strong>in</strong>tr-o epoc/<br />
foarte veche ; avem impresia cg, se g<strong>in</strong>de0e chiar la perioada de timp chid<br />
s-a produs ocuparea de cgtre slavi a acestor regiuni, de0 nu o spune clar.<br />
0 simbioz5, sirbo-a1banez1 nu admite In acest spatiu, decit In proportie<br />
foarte redusg, <strong>in</strong> teritoriul Cet<strong>in</strong>je 0 <strong>in</strong> Rijedka Nahija. Dupg farerea sa,<br />
<strong>in</strong> restul Vechiului Muntenegru" nu se poate dovedi existenta elementului<br />
albanez. De aceea <strong>in</strong>cl<strong>in</strong>/ mai degrabl s creadl c numele albaneze au<br />
fost rgsp<strong>in</strong>dite aid de pgstorii vlahi. In f<strong>in</strong>e, dup./ Erdeljanovid, e sigur<br />
c5, au existat la Irgnjani 0 la Ceklidi i In secolul al XVI-lea 0 al XV1I-lea<br />
vlahi care vorbeau rom<strong>in</strong>e0e" (v/a§ki) 2.<br />
Intensitatea mearilor vlahe se vede 0 <strong>d<strong>in</strong></strong> denumirea de o<strong>d<strong>in</strong></strong>ioar/ a<br />
vechiului Muntenegru: eatunni Cernagore (1435) evident, dup./ forma<br />
1 C. Jireek, Staat und Gesellschaft. . III, p. 17.<br />
a Naselfa, 24, Shwa Crna Gora, de dr. Iovan Erdeljanovié, Belgrad, 1924.<br />
www.dacoromanica.ro
38 VLAI-III NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
tipic5 de asezare pIstoreasc5, proprie elementului vlahl. Numele acesta<br />
s-a pastrat p<strong>in</strong>5, azi <strong>in</strong> Katunska Nahija. Dar cA numgrul vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
aceast5 regiune a fost <strong>in</strong>tre-adevgr <strong>in</strong>semnat, o dovcdcste faptul relevat<br />
si de Erdeljanovió c5 traditia despre ei se ment<strong>in</strong>e foarte vie In<br />
toate pArtile Muntencgrului.<br />
Trebuie mentionat5 <strong>in</strong>deosebi traditia privitoare la clàdirea bisericii<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Cet<strong>in</strong>je. Ea se numeste p<strong>in</strong>5 azi Vlagka Crkva. Existg <strong>in</strong>s5 mai<br />
multe variante care povestesc felul <strong>in</strong> care si de &are e<strong>in</strong>e s-a zidit<br />
biserica. Dup5' A. Iovióevió (traditia <strong>d<strong>in</strong></strong> Rijeka) <strong>vlahii</strong> au avut <strong>in</strong> cimpia<br />
de la Cet<strong>in</strong>je o biseric5 a lor, care se chiam5 si azi Vlagka Crkva. AsezArile<br />
de capetenie erau <strong>in</strong> Cet<strong>in</strong>je si <strong>in</strong> imprejurimi, de unde pgsteau cu turmele<br />
pe muntele Loveen si jupa Rijeka. Capetenia <strong>d<strong>in</strong></strong> urm5 a vlahilor de aici<br />
a fost Radule Vlah, om vo<strong>in</strong>ic si vitgaz, care pdstea oile iarna pe litoral,<br />
iar vara, <strong>in</strong> Cet<strong>in</strong>je. Intr-o zi de prim5vara, c<strong>in</strong>d suia la munte, el a fost<br />
p<strong>in</strong>dit si omorit de oamenii lui Ivan Crnojevi6.<br />
Dup5 Erdeljanovió (traditia <strong>d<strong>in</strong></strong> Cet<strong>in</strong>je), Ivan Borojevió s-a refugiat,<br />
cu cei patru fii, <strong>d<strong>in</strong></strong> Staid Vlah <strong>in</strong> Zlatibor, <strong>in</strong> Zeta, si de acolo a mers<br />
la Cet<strong>in</strong>je, cu vreo 30-35 ani <strong>in</strong>a<strong>in</strong>te de a se aseza aid. Ivan beg. In<br />
pragul mortii el Isi sfatui fiii s5, nu plece mai departe si dacg ar muri s5<br />
nu-i lase osem<strong>in</strong>tele <strong>in</strong> pustiu, ci ori s1-1 <strong>in</strong>groape <strong>in</strong> Obod (Rijeka), ori<br />
s5-i cladeascA aid o bisericutg. El a fost <strong>in</strong>morm<strong>in</strong>tat pe culmea cea mai<br />
<strong>in</strong>altg, clA<strong>d<strong>in</strong></strong>du-i-se o bisericut5 de lemn deasupra gropii, <strong>in</strong>ch<strong>in</strong>at5<br />
Sf. Maria. Tot alaturi a fost <strong>in</strong>morm<strong>in</strong>tatà si maicg-sa le lita si sotia sa. Cum<br />
aici erau pe atunci &al<strong>in</strong>e de ale oamenilor <strong>d<strong>in</strong></strong> Zeta, care pa,steau turmele,<br />
de cite ori <strong>in</strong>trebau ce-i asta" 7, li se rgspundea asta-i biserica unor<br />
starovlahi". Si de aceea s-a numit biserica Viagka Crkva. Traditia pästrat5<br />
de fratia Delje afirma,, de asemenea, cg biserica a fost clgditS, de<br />
starovlahi, popor, care a fost <strong>in</strong>a<strong>in</strong>te de sirbi".<br />
In baza acestor traditii2, pe care le crede foarte vechi, Erdeljanovid<br />
sust<strong>in</strong>e c5 biserica vlata" <strong>d<strong>in</strong></strong> Cet<strong>in</strong>je a fost cu mai mult5 probabilitate<br />
<strong>in</strong>gltatg de fii lui Ivan Borojevid, decit de <strong>vlahii</strong> rOmanici". De aceea o<br />
considerg, ca o am<strong>in</strong>tire de la imigrantii <strong>d<strong>in</strong></strong> Starivlah". Dar <strong>in</strong>vatatul<br />
iugoslav uit5, c5, bisericuta <strong>d<strong>in</strong></strong> Cet<strong>in</strong>je se numeste vlagka" si nu starovlagka<br />
crkva", ceea ce ne determ<strong>in</strong>l s5 ne g<strong>in</strong>dim chiar la orig<strong>in</strong>ea vlah5,<br />
a lui Ivan Borojevi6, confirmata de altfel si pr<strong>in</strong> faptul c5, unul <strong>d<strong>in</strong></strong> fii<br />
sgi, Ugur, are nume specific vlah. Dar pentru caracterul <strong>in</strong>temeietorilor<br />
de cgtune <strong>d<strong>in</strong></strong> Muntenegru vorbeste <strong>in</strong>s5,si legenda despre omorirea lui<br />
Radule Vlah, care cont<strong>in</strong>e un strAvechi motiv de balad5 a pgstorilor<br />
1 Naselja, 24, p. 54.<br />
1 Op. cit., p. 224 227, 267, 334 §i 523.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN SERBIA MEDIEVALA 39<br />
rom<strong>in</strong>i (Miorita). Aceasta legenda, cu variante, (adaptate la alte persoane)<br />
traieste si la celelalte triburi muntenegr<strong>in</strong>e de orig<strong>in</strong>e vlahl : l.a Bjeloge si<br />
Bacule (Batule). -<br />
Este de subl<strong>in</strong>iat, <strong>in</strong> tot cazul, ca, vlana crkva se pomeneste pentru<br />
India data In diploma daruita de Ivan Crnojevi6 (1485) manastirii Cet<strong>in</strong>je,<br />
iar c5 un nea-n, Bjelice, <strong>d<strong>in</strong></strong> Katunska Nahija, era de orig<strong>in</strong>a vlaha,<br />
dupa o marturie raguzana <strong>d<strong>in</strong></strong> anul 1430 (quod istis Vlachis de Zenta<br />
Bielize)1.<br />
In cont<strong>in</strong>uarea regiunii de l<strong>in</strong>ga Moral, <strong>in</strong> directia orasului Cattaro<br />
si <strong>in</strong> <strong>in</strong>treg h<strong>in</strong>terlandul" sau, apar <strong>vlahii</strong> <strong>in</strong> secolul al XV-lea. In 1423<br />
se ref ugiaza In oras unii vlahi. In 1452 Niko la Altoman a potolit rascoala<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> lmprejurimea orasului Cattaro cu ajutorul unor morlaci. Statute le<br />
orasului redactate <strong>in</strong> secolul al XV-lea, vorb<strong>in</strong>d de populatia dimprejurul<br />
cetatii, am<strong>in</strong>tesc aid albanezi, slavi i vlahi. Dar <strong>d<strong>in</strong></strong>tre <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> imediata<br />
apropiere a orasului nu cunoastem cu preciziune decit pe cei <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Rigiani (1430), l<strong>in</strong>ga golful Rich<strong>in</strong>o2.<br />
La aceste date trebuie s adaugam term<strong>in</strong>ologia romanica, pe<br />
care N. Jokl o releva In limba albanezilor <strong>d<strong>in</strong></strong> regiunea Dr<strong>in</strong> 3. Dup'a<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong>sul, termenii au fost imprumutati de la <strong>vlahii</strong> care au trait o data pe<br />
acolo si care vorbeau un dialect apropiat de cel dacoroman : alb.<br />
LemnjGarnw<strong>in</strong>de, Ilaspel", <strong>d<strong>in</strong></strong> rom. lemne, pl. lui lemn; alb. me trase<br />
aufziehen" <strong>d<strong>in</strong></strong> tras, part. perf. al lui trag ; alb. pedim Franse" <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
dacoromanul pie<strong>d<strong>in</strong></strong>, care, <strong>d<strong>in</strong></strong> cauze fonologice, a trebuit sa fie imprumutat<br />
dupa 1348 ; alb. fioor Gehilfe des kasebereitenden Senners",<br />
rom. ficior ; alb. alteroj, me alteruem graune (vorn, allerersten Anbruch<br />
des Tages g.sagt), <strong>d<strong>in</strong></strong> rom. albitor, albitoare, albi ; alb. gavre, gaarr Loch,<br />
Hohlung, Baumstamm", <strong>d<strong>in</strong></strong> arom. gavra' = dacorom. gaurd ii gheg.<br />
sud. zgdure Hohlung", zgaur i zgaver, <strong>d<strong>in</strong></strong>tre care formele cu -an se<br />
potrivesc cu dacorom. sganr, sgalura -gaurd, iar zgaver, -a cu arom. gavrä.<br />
In regiunea Ku6i <strong>d<strong>in</strong></strong> Muhtenegru s-au pastrat dupa DifeiO 4, p<strong>in</strong>a<br />
azi termenii pastorali, care trebuie atribuiti mostenirii vlahe I runza,<br />
urda, capica, familia, fact rom. fagi, feisie (slan<strong>in</strong>a porcului se taie <strong>in</strong><br />
,,fase", <strong>d<strong>in</strong></strong>tre care partea de deasupra se numeste porbot<strong>in</strong>a", iar cea<br />
declesubt potrbug<strong>in</strong>a") ; pasaran, un soi de berbeci ; pasarica, un soi de capra;<br />
muskula, oaie sau capra muscura, cu botul alb impestritat cu pete negre_<br />
1 C Jire6ek, Die Wlachen und Maurowlachen <strong>in</strong> den Denkrneilern von Raguza, p. 115.<br />
2 N. Iorga, Notes et extraits..., II, p. 211 ; Mon. SI. Mer., XXI, p. 436-437, Novakov16,<br />
Zak. Spom., p. 3, C. Jiretek, Die Wlachen . . p. 114-115.<br />
3 Revista filologica, II, p. 246-247 ; Rume<strong>in</strong>isches im Albanischen. Cf. N. DrAganu,<br />
Rom<strong>in</strong>ii hi sec. I X XIV, p. 609.<br />
4 St. DAC:id, Zivot i obMaji plemena Ktea [Viata i obiceiurile tribului Ku6i1, Belgrad,<br />
1931. A se vedea registrul cuv<strong>in</strong>telor. Cf. acelasi termen la bulgari : Th. Capidan, Raporturile<br />
l<strong>in</strong>guistice slavo-rom<strong>in</strong>e, Cluj, 1923, p. 195.<br />
www.dacoromanica.ro
40 VLAH11 NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
In Stara Crna Gora, Erdeljanovid ne d5, un nume foarte <strong>in</strong>teresant :-<br />
Mani .Do (p. 622), pust1 sau c5,tun <strong>in</strong> Dobronja Do, observa, <strong>in</strong>s5, cg<br />
forma lui orig<strong>in</strong>aM, este Metsni Do. Nu gre§im, credem, dac'a presupunem<br />
c5, la baza acestui nume trebuie pus cuv<strong>in</strong>tul dacorom<strong>in</strong> mas (< lat.<br />
mansum), cu <strong>in</strong>telesul Sehafsteitte für Sehafel, care se <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>5, atit la<br />
dacoromani, cit §i. la arom<strong>in</strong>i. Tot Erdeljanovid aratl ca. <strong>in</strong> Muntenegru<br />
§i <strong>in</strong>tr-o parte a Zetei se <strong>in</strong>trebu<strong>in</strong>teazg p<strong>in</strong>g azi cuv<strong>in</strong>tul bettiti se (a se<br />
lovi", a se bate". Naselja, 24, P. 243), asenfanàtor cu rom. a se bate.<br />
Pentru a putea aprecia importanta <strong>in</strong>fluentei albaneze, <strong>in</strong>semna'm<br />
aici c5, <strong>in</strong>a<strong>in</strong>te de turci ggsim albanezi a§ezati <strong>in</strong> valea <strong>in</strong>ferioarl a Limului,<br />
<strong>in</strong> t<strong>in</strong>utul Ku'eilor §i. <strong>in</strong> Djakova <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia Veche, apoi <strong>in</strong> Vrane§<br />
de l<strong>in</strong>gg Lim §i <strong>in</strong> t<strong>in</strong>utul Imota <strong>d<strong>in</strong></strong> Dalmatia. Se constat5, <strong>in</strong>s5. *i<br />
ceva mai la nord de Ku Ci., <strong>in</strong> t<strong>in</strong>utul Vasojevki §i Bratono2i6i. In f<strong>in</strong>e<br />
ei se mai <strong>in</strong>tilneau cu arom<strong>in</strong>ii §i cu <strong>vlahii</strong> nordici <strong>in</strong> valea superioarà<br />
a Dr<strong>in</strong>ului Negru, sub Ohrida §i. <strong>in</strong> regiunea muntelui ar, 1<strong>in</strong>g5, Prizren.<br />
CAtre sfir§itul secolului al XIII-lea, albanezii se dovedese <strong>d<strong>in</strong></strong> nou capabill<br />
de expansiune spre nord,iar la sfir§itul secolului al XVII-lea, ei ocupa'<br />
locul sirbilor plecati spre prov<strong>in</strong>ciile austriace. Acum palrund pe cimpul<br />
Mier lei (Kosovo Polje) §i <strong>in</strong>a<strong>in</strong>teazg p<strong>in</strong>g aproape de NW.<br />
.<br />
In regiunea Raguzei, <strong>vlahii</strong> ocup5, un teritoriu mult mai vast. In<br />
conventia <strong>d<strong>in</strong></strong>tre tefan ITro§ cu raguzanii (1357), se am<strong>in</strong>tesc <strong>vlahii</strong><br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> districtele Drae'anica, Canale, Treb<strong>in</strong>je, Vermo, Ru<strong>d<strong>in</strong></strong>e, Chelmo<br />
(Hum, Zahumlje) §i. Bosnia3.<br />
DraCevica era t<strong>in</strong>utul de la Castelnuovo, l<strong>in</strong>g5, mare, iar Canale<br />
(sl. Konavli sau Konavle) se nurnea litoralul care se <strong>in</strong>t<strong>in</strong>de de la Golfo<br />
di Breno p<strong>in</strong>6 la <strong>in</strong>trarea <strong>in</strong> Golful de Cattaro. Punile situate acolo<br />
pe muntii <strong>d<strong>in</strong></strong>spre faarit, se numeau Plan<strong>in</strong>e. Jupa Treb<strong>in</strong>je trebuie s-o<br />
cgut5m <strong>in</strong> preajma cetAtii cu ace1a0 nume. In <strong>evul</strong> <strong>mediu</strong> Treb<strong>in</strong>ia joac5,<br />
un rol <strong>in</strong>semnat, <strong>in</strong> sud avea de frontier5, Golful de Cattaro, iar spre apus<br />
marea, de la Cattaro p<strong>in</strong>& la Raguza. Frontiera de la nord pornea de<br />
la Raguza spre muntii de pe litoral, peste Popovo-Polje, §i. apoi pr<strong>in</strong>tre<br />
Ljubomir §ii Ljub<strong>in</strong>ja se <strong>in</strong>drepta cgtre Gacko. Frontiera faaritean5,<br />
era situat5, <strong>in</strong> muntii <strong>d<strong>in</strong></strong>tre BileCe ksi Piva. Vermo sau Vrm <strong>in</strong>fAtivazg<br />
numele vechi al jupei Klobuk. Litoralul <strong>d<strong>in</strong></strong>tre Raguza §i gura<br />
Narentei impreung cu h<strong>in</strong>terlandul sau se numea Helmo (Hlm, Zahlumje)4.<br />
1 Th. Capidan, Romlnii nomazi, p. 169.<br />
11 Sufflay Milan, Srbi i Arbanasi [Strbii 0 albanezii], p. 76, 81, 82. Glasnik Zem. Muzeja<br />
u Bosni i Herceg., XXX (1918), p. 229.<br />
3 Mon. SI. Mer., XIII, p. 184.<br />
4 C. Jirdek, Die Handelsstrassen und Bergwerke von Serbien und Bosnien, Praga, 1879,<br />
p. 22 §i urm.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN SERBIA MEDIEVALA 41<br />
Pe aceste teritorii Jire6ek cunoaste <strong>d<strong>in</strong></strong> documentele raguzane pe<br />
<strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Banjani, <strong>in</strong>tre Bile6 si Nikgi6, apoi pe <strong>vlahii</strong> Nikgi6i si pe <strong>vlahii</strong><br />
Mirilovi6i, spre vest de Bi1e6. Tot spre vest de Bile6 erau <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Pilatovci ; In Treb<strong>in</strong>je erau cei <strong>d<strong>in</strong></strong> Bobani 0 probabil, cam tot acolo,<br />
<strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Podcrnji si Pliske 0 cAtunele Dobrili si Ladovi6i. LIngA soseaua<br />
care duce de la Treb<strong>in</strong>je la Novi erau <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Vers<strong>in</strong>je. Jire6ek mai<br />
am<strong>in</strong>teste, In f<strong>in</strong>e, pe <strong>vlahii</strong> Krisojevi6i si pe Burmazi, <strong>in</strong> districtul Stolac1.<br />
Informatiile de la Raguza despre vlahi s<strong>in</strong>t Ina acurn mult mai<br />
bogate. Ele Weep atre sfirsitul secolului al XIII-lea si merg p<strong>in</strong>A <strong>in</strong><br />
jumAtatea a doua a secolului al XV-lea, c<strong>in</strong>d <strong>vlahii</strong> fie ca. isi pierd specificul,<br />
fie cA bleep sA migreze spre nord de teama nAvAlirii turcesti. Acesi e<br />
<strong>in</strong>formatii privesc <strong>in</strong>treg teritoriul care se <strong>in</strong>t<strong>in</strong>de <strong>in</strong> spatele litoralului,<br />
de la Cattaro, p<strong>in</strong>g la gura Narentei (Neretva).<br />
In 1280 doi raguzani care s-au dus la Cattaro WA cumpere so<strong>in</strong>ii<br />
au fost jefuiti de vlahi (Blachi)2. In noiembrie 1280 Serdan al lui Radoslav,<br />
vlah <strong>d<strong>in</strong></strong> Dobrava (Blacus de Dobraua) isi v<strong>in</strong>de serbul, pe Tvrdoe <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosna3.<br />
In 1283 Dobra<strong>in</strong> fiul lui Bratoslav, vlah <strong>d<strong>in</strong></strong> cAtunul Ialove (Blachus<br />
de catone Jaloue), v<strong>in</strong>de o serbä, cu numele Milosti de Bosna4. In acelasi, an,<br />
Dragoslav al lui Bogdan v<strong>in</strong>de pe serba Bogdana de la Sana5. In septembrie<br />
1284 cneazul <strong>d<strong>in</strong></strong> Raguza cerceteazA un caz de agresiune <strong>in</strong>trepr<strong>in</strong>sI<br />
de citiva raguzani impotriva unor vlahi. Cazul e descris de vlahul<br />
Gunja Dragoslavid astfel6 : M<strong>in</strong>d la Raguza, a v<strong>in</strong>dut vite, l<strong>in</strong>A si alte<br />
mArfuri obt<strong>in</strong><strong>in</strong>d 26 perperi 0 8 grosi. Apoi a cumpiirat cercei de arg<strong>in</strong>t 0<br />
alte lucruri si a plecat spre Slavonia". CInd a ajuns In dreptul viei protomagistratului<br />
Gregorie, a fost atacat de Milbrat, paznicul <strong>d<strong>in</strong></strong> via lui<br />
Trifan de Iuda FA de tovarAsii lui, pe urmA bAtut p<strong>in</strong>g la s<strong>in</strong>ge si jefuit<br />
de tot ce avea. Cercetarea a constatat de fapt v<strong>in</strong>ovAtia agresorilor, condamn<strong>in</strong>du-i,<br />
dar ea ne <strong>in</strong>formeazg cA vlahul Gunja nu a fost s<strong>in</strong>gur, ci c. u<br />
<strong>in</strong>cA doi tovarg 0, <strong>d<strong>in</strong></strong>tre care unul era bAtr<strong>in</strong>. Erau Inarmati cu arcuri,<br />
dar nu au <strong>in</strong>drAznit s'a tragA, deoarece se aflau pe teritoriul Raguzei.<br />
Cearta a avut loc In limba sIrbeascg, dupA cum spune un martor (audivi<br />
voces clamantes <strong>in</strong> l<strong>in</strong>gua slavonica). In afarA de bani i s-au luat si alte<br />
1 Jire6ek, Die Wlachen und Maurowlachen, p. 114-115.<br />
2 Dr. Gregor Cremanik, Istoriski Spomenici Dubrovatkog Arhiva, Seria III, Belgrad,<br />
1932, p. 33.<br />
3 Ibidem, p. 39.<br />
4 Ibidem, p. 111.<br />
5 Ibidem, p. 115.<br />
6 Ibidem, p. 125-131. Interesant ceea ce s-a luat de la vlahul bbtr<strong>in</strong> : Stancus predictus<br />
restiluil iumentam et bisacias et unam zuppam veterem et unam sclav<strong>in</strong>am velerem et unam zuenicam<br />
veterem. Item Tollischauus Otomani restituit duas bisacias et unam toarnicam et unam spstam<br />
et <strong>in</strong> dictis bisaciis erant panis, melones et una resta ficuum. Item Milbratus... restituil duos<br />
saccos vacuos unum filtrum a sella et unum eapellum.<br />
www.dacoromanica.ro
42 VLAHII NORD BALCANICI IN EVUL MENU<br />
lucruri, pe care le enumerg. Al doilea vlah cu numele Bon (Bon, blacus<br />
veteranus) a fost de asemenea bgtut i jefuit. Lucrurile vlahilor crau <strong>in</strong>arcate<br />
pe o jun<strong>in</strong>a de as<strong>in</strong> (iumenta).<br />
<strong>in</strong> octombrie 1284 a fost pirit un sot al lui Radoslav, vlah <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
atunul Bolarni, a a v<strong>in</strong>dut unui raguzan. un as<strong>in</strong> orbl. <strong>in</strong> noiembrie<br />
1284 <strong>vlahii</strong> Dolieman de Gostay i Rate Prvoslav m6rturisesc c negustorul<br />
Matei <strong>d<strong>in</strong></strong> Rasteno ti-a depus marfa <strong>in</strong> casa vlahului Branislav si<br />
ca pe urna6 marfa a fost dijmuità2. In Ianuarie 1285 s-a pl<strong>in</strong>s Ratcus<br />
Obrati a,, umbl<strong>in</strong>d pentru cumprgturi <strong>in</strong> Slavonia", la Polka 1-au<br />
atacat Rudiljan<strong>in</strong>, fiul lui Berislav vlahul i sc.ii i c apoi, astept<strong>in</strong>du-1<br />
<strong>in</strong> drum, 1-au jefuit3. In august 1285, un maiestru raguzan se pl<strong>in</strong>ge a,<br />
lucr<strong>in</strong>d,la vlahi (ego steti cum Blachis et operabar artem pilicarie), a cistigat<br />
opi burdufi (caseos) In valoare de patru perperi i c, <strong>in</strong> timp ce mergea<br />
de la un atun la altul (et dum irem per Blacos ab uno catone ad alium),<br />
au venit cei doi fii ai lui Ivan Vlahul, 1-au bg,tut i i-au luat br<strong>in</strong>za4.<br />
In noiernbrie 1285 Leonard de Cessigusso reclamg sfatului Ca, a v<strong>in</strong>dut<br />
Latitei, sora lui Gruboe BersovicS, o c<strong>in</strong>g6toare sclavonä" de arg<strong>in</strong>t<br />
aurit i c aceasta refuzg sa-i plgteasa pretul de zece perperi sau sa-i<br />
restituie obiectul. Vlahul Gruboe era stAp<strong>in</strong>ul unui atun (ego iveram<br />
-<strong>in</strong> catonem Blacorum quorum est dom<strong>in</strong>us Gruboe Ber.)5. In decembrie<br />
1285, opt vlahi cu num3le Bratigna Dobrognago, Branislavus de Negomir,<br />
Dobrosclauus, frater dicti Branisclavi, Radomir frater Prebri, Berriuci<br />
filius Vidachi, Milosclavus Gleiavich, Vladus de Vper et Badomir Vidaeovich<br />
recunosc o datorie de 10 perperi atre Ioan de Pic<strong>in</strong>ego°.<br />
Unii <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>vlahii</strong> pomeniti erau asezati <strong>in</strong> atunele apropiate de<br />
Raguza, altii vor fi fost orig<strong>in</strong>ari <strong>d<strong>in</strong></strong> cgtune mai <strong>in</strong>depArtate, situate <strong>in</strong><br />
cupr<strong>in</strong>sul regatului sirbesc. Per Blacos ca §i ad Vlacos <strong>d<strong>in</strong></strong> 13677 par a<br />
<strong>in</strong>dica o regiune <strong>in</strong>treagA, unde se mergea usor de la un atun la<br />
altul". Aceast5, regiune era situath probabil <strong>in</strong> muntii <strong>d<strong>in</strong></strong> apropierea<br />
Raguzei. De aceea <strong>in</strong> 1367, c<strong>in</strong>d un raguzan plea, ad Morovlarhos, lug de<br />
la sfat pentru cheltuiaM zece perperi. C n-a primit decit atit, se explial<br />
dup JireCek, pr<strong>in</strong> imprejurarca ca. <strong>vlahii</strong> erau -asezati nu departe de<br />
oras8. <strong>in</strong> acelasi an un anume Nixa Buchana a fost pedepsit, pentruc6<br />
merg<strong>in</strong>d <strong>in</strong> munti (per plan<strong>in</strong>as) la vlahi (ad Vlacos), le-a denuntat pretul<br />
1 Dr. Gregor .ernoInik, op. cit., p. 133,<br />
2 Ibidem, p. 135.<br />
3 Ibidem, p. 140.<br />
4 Ibidem, p. 145.<br />
5 Ibidem, p. 155.<br />
6 Ibidem, p. 157.<br />
7 Mon. SI. Mer., XXVIII, p. 106.<br />
8 C. Jiree'ek, Die Wlachen und Maurowlachen, p. 123.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN SERBIA MEDIEVALA 43<br />
sarii. Dup6, JireCek, trebuie s ne g<strong>in</strong>dim la muntii situati <strong>in</strong> spatele<br />
litoralului canalitanl. <strong>in</strong> apropierea imediata a Raguzei, un cronicar <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
secolul al XV-lea, Anonimul" raguzan, cunoaste pe morlacii de pe muntele<br />
Sf. Sergiu (Srgj)2. DimpotrivA, c<strong>in</strong>d <strong>in</strong> 1332 un cMuggr cu numele<br />
V<strong>in</strong>tichiusk oferea raguzanilor sg le aducA vreo c<strong>in</strong>cizeci chtune de vlahi,<br />
sub anumite conditii, iar senatul imputernici Consiliul Mic a lua hoiäriri<br />
<strong>in</strong> aceastA priv<strong>in</strong>tg, e vorba, evident, de regiuni mai <strong>in</strong>depArtate<br />
<strong>in</strong> 1422 se pomeneste de Vlachi, de caton Dragasce de Bagnanj,<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> care se vede cg, Dragag era cgpetenia unui &tun de al banjanilor.<br />
Goitan Banilouich et Bogoslavus Dersimirich, Vlacchis de chatone de<br />
Dobrignaci s<strong>in</strong>t mentionati la 13764. Petar Skok, impreuna. cu Truhelka,<br />
a <strong>in</strong>toemit Inca <strong>in</strong> 1918, o 1ist6 mult mai completA dar tot pe baza actelor<br />
raguzane. Ei au adàugat5 pe :<br />
1 Vlachi de Grupssa Sudich <strong>in</strong> Ceruona (1305).<br />
2 Vlasi VraneS1 (1428).<br />
3 Vladil ,Bunissich Moroblachus de Zlocrnha (1368).<br />
4 Katun Buna6 (1419).<br />
5 iuroviCi (1452).<br />
6 Katun Thomich (1368 si 1390).<br />
7 Kalendia (sec. 13).<br />
8 Ban jani (1436).<br />
77<br />
9<br />
71<br />
Bobani (1428).<br />
10 If Bogavi (1436).<br />
11<br />
71<br />
Bogdaie (poate 1<strong>in</strong>g5. Bilede).<br />
12 Cathonus Buchuichi (1393).<br />
13 Katun Buch<strong>in</strong>ich (1422).<br />
14 2f Buroevich (<strong>in</strong> Korito).<br />
15<br />
)9<br />
Craisalich (1405).<br />
16 de catone Crabicij (poate Grabi6i).<br />
17 Vlachi de Cuthlovich (1434) <strong>in</strong> Popovo (Torumana).<br />
18 Katun Derban (1368), <strong>d<strong>in</strong></strong>colo de Prijepolje.<br />
19 7, ,Dobreci (1425).<br />
20 Vukosav Dobrovil vlachus de cathon Vlachouich (1393).<br />
21 Katun Dragisa (1507).<br />
22 Chiarach Badovani Drasenovich vlachus cathonarius de Bagnana<br />
(1428).<br />
1 C. Jireeek, Die Wlachen und Maurowlachen, p. 115.<br />
2 Mon. Sl. Mer., XIV, p. 8.<br />
3 Ibidem, XXIX, p. 355.<br />
4 C. Jireeek, Staat und Gesellschaft..., I, p. 33.<br />
5 Glasnik Zem. Muzeja u Bosni i Hercegov<strong>in</strong>i, XXX (1918), 307-308.<br />
www.dacoromanica.ro
41 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
23 Vlachi Odroggnacha ( = od Drobnjaka, 1433).<br />
21 Vlach de Garza, <strong>in</strong> Glubomir, <strong>in</strong> villa eorunt" (1420).<br />
25 Vlachi Ghermanovich (1404).<br />
26 Katun Grubdeevie (1419), <strong>in</strong> Vermo, 1Ing. Klobuk.<br />
27 Kresojeviei (1408), <strong>in</strong> Playa.<br />
28 Krstiei (1403).<br />
29 Morlachi de Glubigna (1420).<br />
30 Kat u n Matessevacz (1405).<br />
31 Ljuboje Miltenie de catono Golubovich.<br />
32 'fatal? Nenkovió.<br />
33<br />
71<br />
Oliverovie.<br />
34<br />
71<br />
PapCie.<br />
35<br />
11<br />
Perut<strong>in</strong>ió (1406).<br />
36 Pliske, <strong>vlahii</strong> voievodulili Stijepan VukCid (14371).<br />
37 Pokrajac (1405).<br />
38 Pozarnichi (1434).<br />
39 Predojevie (1433), l<strong>in</strong>g6<br />
Bilede.<br />
40 Bratulj Mil<strong>in</strong>id Moroblachus (1425).<br />
41 Rakojevidi, vlahi <strong>d<strong>in</strong></strong> Sachovo ( --= Zakovo).<br />
42 Rigiani (1433) <strong>in</strong> Grahovo.<br />
43 Katun Sadunoviei l<strong>in</strong>gg Raguza.<br />
44 Ugarci, vlahi ai lui Sandalj (1433) ; <strong>in</strong> 1410 Morlachi de cathono<br />
Vgarci".<br />
45 Vrkac Vignevie et sua catuna (1436).<br />
46 catunus Dobreci Visulovich.<br />
47 Katuv Vlachovich (1393).<br />
48 Vojs<strong>in</strong>ovié (1437), l<strong>in</strong>g5, Treb<strong>in</strong>je.<br />
49 Hatuv VuZiima (Vukoviói <strong>d<strong>in</strong></strong> Miri1ovi6d).<br />
50 Katun Vragovie (1420), l<strong>in</strong>g5, Treb<strong>in</strong>je.<br />
51 Vlasi <strong>in</strong> Naga Gora" (1429), muntii ce apart<strong>in</strong> Raguzei.<br />
E drept, eg, unele <strong>d<strong>in</strong></strong> aceste denumiri se repetA IBanjani (sub nr.<br />
si 22), <strong>vlahii</strong> Buèvió i Bu'e<strong>in</strong>i6 (numerele 12 si 13) s<strong>in</strong>t identici : &annul<br />
V1ahovi6 e <strong>in</strong>registrat de dou5, ori (numerele 20 si 47), iar Bratulj Mil<strong>in</strong>ió<br />
e nume de vlah, iar nu al unui catun. Cu toate acestea, numg,rul atunelor<br />
vlahe este destul de mare EA trebuie <strong>in</strong>deosebi subl<strong>in</strong>iat c eele mai mune<br />
slut mentionate pentru Intiia data <strong>in</strong> secolul al XV-lea. Aproape toate<br />
eltunele vlahe au nume slay, eu exeeptia doar al lui Dobret Visuloviei<br />
www.dacoromanica.ro
VLAIIII DIN SERBIA MEDIEVALA 45<br />
(rom. vis, cu art. -ta)', care i el arata clar Ca niei <strong>vlahii</strong> de aid nu erau<br />
de obirsie arom<strong>in</strong>i, §i Sakovo, care e format <strong>d<strong>in</strong></strong> cuv<strong>in</strong>tul rom. sac. Dar<br />
romanic e i numele lui Bratulj Mi1<strong>in</strong>i6, cum arata articolul -u/. Urcati<br />
Vignevici e de asemenea romanic ( = a urea", urcati). guroviói 'Am<strong>in</strong>e<br />
problematic, desi Skok 11 considera format <strong>d<strong>in</strong></strong> cuv<strong>in</strong>tul rom. jur (imprejur).<br />
Frecventa numelui Bun trebuie sa Inlature Indoiala unora, care 11<br />
socotesc hipocoristicullui Bunislav. Forma Bon Vlahus exclude o asemenea<br />
-derivatie.<br />
Lista lui Truhelka i Skok se poate completa cu catunele de vlahi<br />
.scoase mai nou de St. D<strong>in</strong>jid :<br />
1 Bocdanus Tollanovich de catuno Sottovich (1313).<br />
2 Bogavec Bogunovich, Vlach de catuno Druchovich (1404).<br />
3 Bogdan Glegievich et Bogetta Nenchovich, Vlachi Bormaxi (1404).<br />
4 Borissavus Boicovich tie Mirnovieh, Vlachus (1408).<br />
5 Braychus Stiepoevich de catuno Iuryevich (1379).<br />
6 Caloiurch Mircetich de catuno Cherssoevich (1379).<br />
7 Milbrada5a et Zub Clapovich moroblachi de catuno MilbradaZich<br />
(1379).<br />
8 Obrad Glegievich, Vlach de cathono Veselenich (1407).<br />
9 Radach Bogavcich, Vlachus de cathono Radoslavi Xurovich<br />
(1404).<br />
10 Radivoy Voxich Drobgnach, Morlachus de Pripogle (1423).<br />
11 Radoslavus Vladoyevich, Vlachus de Anagasto (1401).<br />
12 Stiepan Medoevich, Vlachus de Ru<strong>d<strong>in</strong></strong>e (1443).<br />
Une le <strong>d<strong>in</strong></strong> catunele date de D<strong>in</strong>jid le cunoastem <strong>d<strong>in</strong></strong> expunerile lui<br />
Jireëek (Bormaxi = Bormazi, Miriloviéi), iar catunul lui Rados lav<br />
Xurovich trebuie identificat cu Zuroviói Inregistrati si de Skok Truhelka<br />
(1452). Luate Impreuna, listele acestea arata 58 catune, la care<br />
trebuie a se adauga Inca noug, semnalate de Jiraek i iérno'gnik<br />
Podcrnji, Dobrili, Ladovioi, Vers<strong>in</strong>je, Dobrava, Lalove, Bolami §i Gostay).<br />
Cu totul avem deci 67 catune ale vlahilor, asezate la distanta mai mica<br />
sau mai mare <strong>in</strong> muntii <strong>d<strong>in</strong></strong> estul Raguzei.<br />
Este aproape cu neput<strong>in</strong>ta sa repartizam pe teren acest mare numar<br />
de catune vlahe. Ele erau presarate pe teritoriul ce se <strong>in</strong>t<strong>in</strong>de de la Playa<br />
spre nord-vest i cupr<strong>in</strong>dea, evident, regiunile muntelui Durmitor, apoi<br />
Grahovo, Klobuk, Nikgi6, Treb<strong>in</strong>je, Bi1ee, Ljub<strong>in</strong>je i chiar Prijepolje<br />
<strong>in</strong> rasarit. L<strong>in</strong>ga Neretva nu putem localiza decit catunul <strong>d<strong>in</strong></strong> jupa Dubrava<br />
(1280). Se apropie bug de regiunea acestui riu catunele Ugarci, la nord<br />
1 Un Visule delli Brumas" se pomeneste la 1343 dup5 D<strong>in</strong>ié (easopis jug. Isl., III, p. 122).<br />
www.dacoromanica.ro
46 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
de Treb<strong>in</strong>je, Buroevia (<strong>in</strong> Korito) si. Vlahovidi, la nord de Ljub<strong>in</strong>je.<br />
Sate le Ugarci si Vlahovidi existg si azi. D<strong>in</strong>colo de Neretva, deci mai la<br />
nord, trebuie probabil plasate cgtunele lui Urkac (Urcat) Vigne yid, al<br />
cgrui descendent poate fi vlahul Obad. Vidnjevié, mentionat <strong>in</strong> secolul<br />
al XVII-lea de urbariile Frankapanilor la Bosiljeval. Citeva cgtune erau<br />
situate <strong>in</strong> Muntenegru, iar &are rgsgrit, l<strong>in</strong>gg Lim, se mentioneazg <strong>vlahii</strong><br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Pripolje 0 .Derpan. Pe la 1430, Sandalj Hranjid, care stgp<strong>in</strong>ea o largg<br />
zong <strong>in</strong> spatele Raguzei (Cattaro Milegevo Dr<strong>in</strong>a Samobor<br />
Vrhbosna p<strong>in</strong>g <strong>in</strong> sud de Mostar), avea supuse urmgtoarele cgtune<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> cele mentionate mai sus : Pliske, Mirilovidi, Burmazi, Podcrkve,<br />
Bobani, Pilatovci, Kresojevidi, Krist<strong>in</strong>idi si. Ugarci2. Unde erau mai<br />
compacte atunele vlahe, nu putem stabili, pr<strong>in</strong> urmare, cu preciziune ;<br />
credem <strong>in</strong>sg a nu gresi dacg presupunem cg t<strong>in</strong>utul <strong>d<strong>in</strong></strong>tre Dubrovnik,<br />
Treb<strong>in</strong>je, Nikgié, Bile& si. poate Stolac se va fi numit uneori Vlahia sau<br />
ad Vlacos sau partes Vlachiae ; aceste numiri s<strong>in</strong>t mentionate <strong>in</strong>tr-un<br />
act al consiliului m<strong>in</strong>or <strong>d<strong>in</strong></strong> 2 oct. 13973.<br />
Aici s<strong>in</strong>tem <strong>in</strong>dreptgtiti a localiza si. t<strong>in</strong>utul Donji Vlasi, <strong>in</strong> lat<strong>in</strong>este<br />
Vlachi Inferiores, pomenit <strong>in</strong> veacul al XVI-lea. In 1535 se vorbeste<br />
adicg de M urlachi Partis Inferioris, iar <strong>in</strong> 1597 acest district", cum ii<br />
spune Petar Skok, se def<strong>in</strong>este astfel : si mai jos de Treb<strong>in</strong>je se aflg<br />
jupa Popovo si. Donji Vlasi si Dr<strong>in</strong>a (Drijeno, Rugg' Treb<strong>in</strong>je) si. Bunia,<br />
iar la <strong>vlahii</strong> <strong>in</strong>feriori cgpeteniile s<strong>in</strong>t llrabeni". Skok se g<strong>in</strong>dea4 la<br />
teritoriul <strong>d<strong>in</strong></strong>tre 2ab1jak si Stok, <strong>in</strong>sg aceastg regiune e prea <strong>in</strong>depgrtatg<br />
de Treb<strong>in</strong>je si Drijeno. Pe de altg parte, credem si noi cg are dreptate<br />
c<strong>in</strong>d presupune cg a existat si. un t<strong>in</strong>ut numit Gornji Vlasi (Vlachi<br />
Superiores). Skok se g<strong>in</strong>dea fie la Starivlah, fie la Katunska Nahija.<br />
Partea muntoasg <strong>d<strong>in</strong></strong> Muntenegru stim sigur ea se numea <strong>in</strong> secolul al<br />
XV-lea <strong>in</strong>cg tot katuni, 0 aceastg denumire a pgstrat-o p<strong>in</strong>g, <strong>in</strong> ziva de<br />
azi, desi modificatg <strong>in</strong>trucitva de adm<strong>in</strong>istratia turceascg. Starivlahul<br />
ni se pare prea <strong>in</strong>depgrtat de <strong>vlahii</strong> <strong>in</strong>feriori. Mai cur<strong>in</strong>d ne g<strong>in</strong>dim la<br />
regiunea muntoasg de la nord-vest de Durmitor sau la regiunea <strong>d<strong>in</strong></strong>tre<br />
acesta <strong>d<strong>in</strong></strong> urmg si Zeta. 0 poezie popularg culeasg la Ku6i3 cunoaste<br />
<strong>in</strong>tr-adevgr o asemenea regiune. Milog, eroul mult c<strong>in</strong>tat, peteste pe Iana<br />
Fecioara, dar ea era logoditg cu un vlah de la viahii de sus". In acest<br />
1 Mon. 111st. fur. SI. Mer., vol. 1, p. 328-329.<br />
2 Glasnik Zem. Muzeja u Bosni i Herceg., XXIX (1917), p. 160 (dupa Truhelka,<br />
Komouski Rat).<br />
3 N. Iorga, Notes et estraits..., seria a II-a, p. 69, Thallóczy-.Tire6ek-Sufflay, Acta et Diplomata<br />
Res Albaniae Mediae Aetatis II/us/ran/1a, II, Viena, 1918, p. 160. Caseus de Viahia la<br />
N. lorga, op.cil., p. 180.<br />
4 Glasnik Zem. Muzeja u Bosni i Herceg., XXX (1918), p. 305.<br />
4 St. Dueid, Zivot i obiktji plem. Mita, p. 461.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN SERBIA MEDIEVPLA 47<br />
caz Donji Vlasi ar putea sa, fie o regiune situath mai aproape de Moral,.<br />
poate chiar l<strong>in</strong>gas Popovo Polje. Lj. M.Rovi6 aratO c dalmat<strong>in</strong>ii numesc<br />
p<strong>in</strong>a, azi Vlasi pe Popovci, locuitori In Popovo Polje (<strong>in</strong> Hertegov<strong>in</strong>a<br />
Inferioarg, de la Hutovo plat la Poljica), iar regiunea lor Vlaactl.<br />
Vlahii <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia medievahl<br />
P<strong>in</strong>g, dupa, moartea tarului Dugan partea cea mai mare a Bosniei<br />
apart<strong>in</strong>use regatului sirbesc. Sub urmasii sal WO, diferiti potentati<br />
au izbutit sg-si formeze acolo teritorii <strong>in</strong>dependente. Mai ales <strong>in</strong> epoca<br />
acestor stap<strong>in</strong>itori ant pomeniti <strong>vlahii</strong>, desi existenta lor <strong>in</strong> Bosnia pare<br />
sa, fie mai Nieche Am vazut c spre sfirsitul secolului al XIII-lea ei fac<br />
negot cu robi adusi <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia. In tratatul <strong>d<strong>in</strong></strong>tre tarul Uro i raguzani<br />
s<strong>in</strong>t de asemenea mentionati <strong>vlahii</strong> <strong>in</strong> aceasta prov<strong>in</strong>cie. In 1344 se pomeneste<br />
un vlah <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia2, iar <strong>in</strong> 1336 Consilium Rogatorum al republicii<br />
raguzane <strong>in</strong>sti<strong>in</strong>teazO pe trimiii sal de pe l<strong>in</strong>ga banul Bosniei c <strong>vlahii</strong><br />
care vor s v<strong>in</strong>a la Raguza pot veni si se pot <strong>in</strong>toarce de tot sigur (tute et<br />
secure) 3.<br />
La 1361 <strong>vlahii</strong><br />
i oamenii banului Bosniei i ai lui Senko au fost <strong>in</strong>drumati<br />
s v<strong>in</strong>a pr<strong>in</strong> Slano, un port <strong>in</strong>tre Stagno iMa1fi, pentru a lua sare4.<br />
In anu11476 aduc plumb la Raguza5 Vlachi et Bosgnani. In 1378 regele Tvrtko,<br />
al Bosniei ofera Raguzei un ajutor de trei sute de soldati si tot atitia<br />
morovlahi pr<strong>in</strong> Stagno, cu prilejul ostilitOtilor <strong>d<strong>in</strong></strong>tre acest oras cu Venetia6.<br />
Dupa JireCek, mercenarii morovlahi locuiau nu departe de Stagno,<br />
<strong>in</strong> Helmo (Hum)7 . La 1406 trimisii raguzani Mihael de Resti i Aloise de-<br />
Gozze au plecat la voievodul Sandalj <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia pentru a-1 ruga sä revoace<br />
or<strong>d<strong>in</strong></strong>ul ce-1 daduse vlahilor sai, de a duce pe negustorii raguzani spre<br />
Serbia nu pe drumul muntos peste Nikgi6 (Onogost), ci pe soseaua<br />
obisnuitO pr<strong>in</strong> Gacko §i Prepolje5. Intr-o scrisoare a raguzanilor, to<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> anul 1406 catre regele Bosniei, se am<strong>in</strong>teste cum au permis ei vlahilor<br />
1 Srpski Etnogralski Zbornik (II odelj. 29) ; Lj. MMovid. Zivot i obitaji Popovaca, Belgrad,<br />
1952, p. 382.<br />
Mon. SI. Mer., X, p. 158.<br />
3 Ibidem, XIII, p. 366.<br />
4 Ibidem, XXVII, p. 102.<br />
Ibidem, XXVIII, p. 150-151.<br />
6 C. Jireeek, Die Wlachen und Maurowlachen, p. 123.<br />
7 Ibidem, p. 123.<br />
3 Ibidem, p. 122. Item ye recordemo, che ali Vlachi, che portano le mercadanie de nostrt<br />
Rugusei, fo vedato passar la via de le plan<strong>in</strong>e <strong>in</strong>uerso anagasto per la qual Ii mercadani per pzura<br />
de Turchi et de altre matte zente spesso se melte ad andar... Cf. N. forge, Notes et extrails..., If ,<br />
p. 111. Cu privire la <strong>vlahii</strong> lui Sandalj, ibidem. p. 143 §i 148.<br />
www.dacoromanica.ro
48 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Kujavi6i, i celorlalti vlahi <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia sg, ierneze <strong>in</strong> acel an pe teritoriu<br />
raguzan, pe care-I ceruse, pentru ei <strong>in</strong>00, regele. Vlahii <strong>in</strong>sg, au<br />
fAcut mari pagube raguzanilor 0 au omorit un om, <strong>d<strong>in</strong></strong> care pric<strong>in</strong>'a oràel,<br />
dupg, onomast<strong>in</strong>g,, se poate recunoa§te orig<strong>in</strong>ea lor vlaha : Kogul,<br />
§enii nu le-au mai permis sg, ierneze pe teritoriul bold. In anul 1407 raguzanii<br />
avizasa, pe Tvrtko Tvrtkovió, regele Bosniei : Vlachos KMuriói<br />
<strong>in</strong> teritorium reipublicae irruendo civibus magna damna <strong>in</strong>tulisse2.<br />
In 1399 raguzanii scriu regelui Ostoje pentru <strong>vlahii</strong> Branko si<br />
Vlatko, care vreau sgi ierneze pe teritoriul Mr, unde au iernat 0 mai <strong>in</strong>a<strong>in</strong>te3.<br />
Vlahii regelui Ostoja" se pomenesc 0 <strong>in</strong> anul 14154. <strong>in</strong> 16 mai 1430,<br />
patru vlahi <strong>d<strong>in</strong></strong> Dragnaz" se obliga' de a plgiti &are voievodul Sandalj<br />
o amendg, de trei sute de ducati de aur, dacg, se vor gAsi la ei cai, marfg,,<br />
vite sau alte lucruri de ale Mi Radoslav Pavlovie. <strong>in</strong> f<strong>in</strong>e, <strong>in</strong>tr-un document<br />
al voievodului Juraj (1434) se am<strong>in</strong>tesc <strong>vlahii</strong> : Voihniéi, Prib<strong>in</strong>o-<br />
'viol 1i HardomiliOi, tot In Bosnia.6. Vo<strong>in</strong>iOe §i Hardomilia s<strong>in</strong>t atune<br />
a§ezate nu departe de Mostar, l<strong>in</strong>gg, Ljubugki Brijeg, iar Prib<strong>in</strong>oviOe,<br />
llng4 8iroki Brjeg. Ele existA §i azi i un <strong>in</strong>vAtat croat ne asigurà recent<br />
Matulid, Markul<strong>in</strong>, Mikulié, Bandur, Bencun, Radman, 8urman, Lentar,<br />
P<strong>in</strong>tar, Madrapa, Maras, Milas, Bakula, Bubalo, Boban, Bunoza, Korda,<br />
Leko, Musa, Vasilj, Vlahió, Vlagió, Vranjeg, Crnjac, Domazet, Radat.<br />
Dar <strong>in</strong> afar4 de Korda (rom. coardet < lat. chorda), VlahiO, Vldió §i<br />
KOul, Matul-M, Markul-<strong>in</strong> i Mikul-ié cu anevoie s-ar putea recunoa0e<br />
caracterul lor deosebit7.<br />
Av<strong>in</strong>d <strong>in</strong> vedere acestea, <strong>in</strong>telegem de ce hertegul Stipan VuknO,<br />
care luase In stap<strong>in</strong>ire teritoriile <strong>d<strong>in</strong></strong> Hertegov<strong>in</strong>a de azi c<strong>in</strong>d se certä<br />
cu raguzanii, puse stgp<strong>in</strong>ire <strong>in</strong>datg, i pe <strong>vlahii</strong> care erau situati <strong>in</strong> apropierea<br />
lor. Atunci raguzanii cAutarà s5 obt<strong>in</strong>6 ajutorul cneazului Vladislav<br />
<strong>in</strong>che<strong>in</strong>d aliantg, impotriva tatglui san, care era hertegul Stipan. Fiul<br />
rebel promitea republicii8 ca, nici nu va opri, nici nu va impiedica pe<br />
nici un om al sg,u, fie vlah sau sirb, de a merge liber la Raguza pentru<br />
a cumpAra atit sare, cit i alte mgrfuri". <strong>in</strong> f<strong>in</strong>e, impa'c<strong>in</strong>du-se cu republica,<br />
<strong>in</strong> 1454, ace1a0 herteg primi totu0 conditiile raguzanilor 0 se obligg<br />
a nu extrage sare nicieri, pe teritoriul sau 0 a nu mai sili pe vlahi i pe<br />
Novakovid, Selo [Satul], p. 38.<br />
2 Mon. SI. Mer., XXIII, p. 85.<br />
3 Milenko S. Filipovid, <strong>in</strong> Naselja. 25, p. 211.<br />
4 Ibidem.<br />
5 N. Iorga, Notes el extraits..., II, p. 282 <strong>in</strong> notA.<br />
6 Novakovid, Zak. Spomenici, p. 338.<br />
7 Dr. 0. Dom. Mandid, Postanak Vlaha. Prema novim poviestnim izstrativanjima [Orig<strong>in</strong>ea<br />
vlahilor. Dupã cercetdri istorice noi], Buenos Aires, 1956, p. 41-42.<br />
8 Miklosich, Monumenta Serhica, p. 415.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAI-III DIN SERBIA MEDIEVALA 49<br />
-alti supusi ai ai de a cumpára sare <strong>in</strong>tr-alt loc, declt la Raguza si Narental.<br />
Conventia aceasta <strong>in</strong>sa' nu Impiedicg pe pr<strong>in</strong>cipele Stipan de a <strong>in</strong>cheia,<br />
ceva mai tirziu (1462), si cu venetienii un asemenea tratat. De aceea<br />
-porunci nobililor si morlacilor ai, sub pedeapsa de a pierde <strong>in</strong> caz contrar<br />
tot ce le e mai drag pe lume, a nu cumpere sare nici la Raguza, nici mai<br />
sus de Raguza, ci numai la Cattaro, Castelnuovo, Narenta, Spalato si<br />
<strong>in</strong> alte orase ale signoriei2. Hertegul avusese conflict si cu venetienii<br />
la Cattaro (1433), unde opri de asemenea pe morlaci a <strong>in</strong>tre <strong>in</strong> orae.<br />
Intre anii 1404-1430 <strong>vlahii</strong> se pomenesc de unsprezece ori <strong>in</strong><br />
punctul vamal Glas<strong>in</strong>ac, care se afla <strong>in</strong>tre Sarajevo si Vigegrad. Ei venea-u<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> felmite calune ale liertegov<strong>in</strong>ei si Muntenegrului, mai precis <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
h<strong>in</strong>terlandul Raguzei. La 24 octombrie 1404 este pomenit un vlah <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
&annul Prvot<strong>in</strong>jiói; la 10 octombrie 1406 <strong>vlahii</strong> ponosnici", adicg chirigii<br />
-de catono Regoye, conduc transportul de postav usque ad locum Mocroy<br />
ad domum Butci ; la 1425, Hlapac Stankovié, vlah ; la 1426, Dubravac<br />
Miliëevié, vlah, omul voievodului Radoslav Pavlovid ; la 1428, acelasi<br />
Dubravac Mili6evid, vlah <strong>d<strong>in</strong></strong> catunul Prvot<strong>in</strong>jidi ; la 1428, Starihna<br />
Stankovid, vlah ; iar la 1428, tot Dubravac Milie'evi6 aduce marra negustorilor<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Glas<strong>in</strong>ac4, <strong>in</strong> apropierea càruia p<strong>in</strong>A azi un sat se numeste<br />
Vlaolje.<br />
In circumscriptia Jape *tefan Tomag dkuieste In 1450 doug sate :<br />
selo Vlas<strong>in</strong>e Done i Gorne, care ream<strong>in</strong>tese pe vlahi8. In 1461 Stjepan<br />
Tomagevió face donatie <strong>in</strong> Bulj<strong>in</strong>a, spre sud de Stoc, un cab<strong>in</strong> de vlahi",<br />
1,care s<strong>in</strong>t si care vor mai veni", iar <strong>in</strong> Trzora satul Lup8.<br />
Titlul de rege al Bosniei si Valahiei", pe care si-1 atribuie Nicolae de<br />
Ujlak (Ilok), <strong>in</strong> jumgtatea a doua a secolului al XV-lea, e justificat numai<br />
pr<strong>in</strong> prezenta populatiei vlahe In efemerul regat ungaro-bosniac7. De<br />
-unii <strong>d<strong>in</strong></strong> acesti vlahi pomeneste si regele Matei <strong>in</strong> scrisoarea adresatá<br />
calre papa (14 dec. 1480), spun<strong>in</strong>d ca,' au venit la el, <strong>in</strong> Vrhbosna<br />
(Sarajevo) <strong>d<strong>in</strong></strong> diverse pArti si prov<strong>in</strong>cii foarte apropiate de regatul Bosniei<br />
si <strong>in</strong>vec<strong>in</strong>ate cu Neretva8. Unii erau supusi regelui maghiar, pe<br />
ceilalti avea de g<strong>in</strong>d sà-i cupr<strong>in</strong>dà <strong>in</strong> cur<strong>in</strong>d.<br />
1 Mon. SI. Mer., XXV, p. 344 si Mon. Serb., p. 467.<br />
2 Ibidem, XXII, p. 228.<br />
3 Ibidem, XXI, p. 175.<br />
4--Glasnik Zan., Muzeja u Bosni i Hercegov<strong>in</strong>i, IV (C. Jireeek, Glas<strong>in</strong>ac u srednjem<br />
-vijeku [Glas<strong>in</strong>ac In <strong>evul</strong> rnediu], p. 99-101).<br />
5 Ibidem, XVII (1905), p. 254.<br />
6 Ibidem, I, 3, p. 77-78.<br />
7 V. Bogrea, In Anuariul Institutului de istorie nafionala, I (1921-1922), Cluj, 1922,<br />
p. 379.<br />
8 N. Iorga, Notes et extraits..., V, p. 114.<br />
4. - C. 2925.<br />
www.dacoromanica.ro
50 VLAI-III NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
Cam atit e tot ce f}tim 1i ce putem verifica pr<strong>in</strong> mArturia documentelor<br />
despre <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia, <strong>in</strong>a<strong>in</strong>te de cucerirea otomang. Toponomastica<br />
ne arat6 frig c trebuie a mai fi existat grupuri de vlahi i In<br />
partea de rasgrit a prov<strong>in</strong>ciei.<br />
La nord de Sarajevo avem de fapt nume ca Vlah<strong>in</strong>ja, Maul, 0.<br />
tnc <strong>in</strong> secolul al XV-lea, numele satului Sarebire (de la rom. sare b<strong>in</strong>e).<br />
Numele Furtula <strong>in</strong> onomastica <strong>d<strong>in</strong></strong> apropiere (Glas<strong>in</strong>ac) dupg Skok deriv<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> rom. furtull, iar Nachorevo (l<strong>in</strong>gä Sarajevo) de la rom. ndhor r<strong>in</strong>caci".<br />
La nord-vest de Travnik avem numele muntelui -paid i denumilea.<br />
Vlabka Gromila ; In Uzora, satul Lup, pomenit <strong>in</strong> 1461, iar l<strong>in</strong>gg Una, <strong>in</strong><br />
districtul Dubica, satul al cgrui mime 1-am mai <strong>in</strong>tilnit : Burazeri2,<br />
ai cgrui locuitori, dupg, Skarid, au pornit de 11130 Morava, au trecut<br />
pr<strong>in</strong> Muntenegru i <strong>in</strong> f<strong>in</strong>e s-au stabilit def<strong>in</strong>itiv <strong>in</strong> <strong>nordul</strong> Bosniei. Interesant<br />
e toponimicul Rapta (<strong>in</strong> Vrbanja), mentionat <strong>in</strong>tr-un hrisov al<br />
banului Stipan (1323), care s-ar putea reduce la o formA rptà, ruptV<br />
(dupg, Iorgu lordan, Nume de locuri rom<strong>in</strong>esti <strong>in</strong> R.P.R., p. 183 : rupturg<br />
de teren").<br />
Mentiunile acestea nu ne <strong>in</strong>dreptatesc, de sigur, sg, presupunem<br />
un val prea <strong>in</strong>tens de migratiune a vlahilor spre Bosnia. Totu0 Ed. Richter,<br />
counosator atit de bun al relatiilor etnice <strong>d<strong>in</strong></strong> aceastA tarA, afhmI cà<br />
mice s-ar zice, trebuie s fi fost multi vlahi <strong>in</strong> Bosnia <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>evul</strong> <strong>mediu</strong><br />
tirziu, care au dispArut fàr urnia, asimilati de slavi. Gratie acestui<br />
amestec spune ace1a0 <strong>in</strong>vAat muntenegr<strong>in</strong>ii i loeuitorii <strong>d<strong>in</strong></strong> Hertegov<strong>in</strong>a,<br />
Bocca i Lika au frumosul tip meditcranian3.<br />
InvAtatul iugoslav Vladimir Skarié, dupg ce face o cercetare amAnuntitl<br />
a orig<strong>in</strong>ii populatiei <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia, constat c elementele strl<strong>in</strong>e,<br />
adicg vlahe, <strong>d<strong>in</strong></strong> toponimia Bosniei i Hertegov<strong>in</strong>ei i <strong>in</strong>d6osebi cele <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
nord-vest, nu trebuie considerate drept resturi de o mare vechime ci<br />
ea import <strong>d<strong>in</strong></strong> secolul al XIV-lea 0 al XV-lea. In statul lui N<strong>in</strong>oslav<br />
un existau vlahi, deoarece cu acest nume se <strong>in</strong>seamng, raguzanii. In secolul<br />
al XIV-lea <strong>in</strong>sg se pomenesc <strong>vlahii</strong> banului <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia. Prima etapg, a<br />
migratiunilor pastorale a avut deci loc <strong>in</strong>a<strong>in</strong>te de Vatglia de la Kosovo,<br />
dup5, care a urmat o pauzA p<strong>in</strong>5, la cAderea statului bosniac4.<br />
PArerea aceasta ni se pare <strong>in</strong>temeiata. Numele muntilor celor mai<br />
Insemnati <strong>d<strong>in</strong></strong> regiunea aceasta am<strong>in</strong>tesc, de fapt, o str6veche migratiune.<br />
vlahg : VlaR6, spre nord de Travnik, Dimitor, la izvoarele Unei, Vlah<strong>in</strong>ja,.<br />
1 P. Skok, In Glasnik Zem. Muzeja..., XXX, p. 298.<br />
2 Ibidem, p. 257.<br />
3 Glasnik Zem. Muzeja u Bosni i. Herceg., XVII (1905), p. 294-296.<br />
Ibidem, XXX (1918), p. 227 228.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN SERBIA MEDIEVALA 51<br />
nn pisc <strong>d<strong>in</strong></strong> complexul muntilor Bjelagnica, Drakuljica, o ramificatie <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Viduga i Pr§ula, munte la nord-vest de Ovrgnica. In f<strong>in</strong>e, documentele<br />
raguzane privesc pe <strong>vlahii</strong> de la <strong>in</strong>ceputul secolului al XIV-lea ca un<br />
element nu proaspal sosit, ci de mult <strong>in</strong>cadrat <strong>in</strong> circulatia economic/<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong>tre Bosnia si litoral.<br />
Milenko Filipovi6 constath de asemenea ca In teritoriul Bosniei<br />
se pot dist<strong>in</strong>ge sigur dou straturi de vlahi : unul foarte vechi i altul mai<br />
nou. Primul strat apare destul de limpede <strong>d<strong>in</strong></strong> expunerile de p<strong>in</strong>5 acum.<br />
Kalemberii i DrakuloviCii s-au mutat <strong>d<strong>in</strong></strong> Zeta mai <strong>in</strong>tli <strong>in</strong> Hertegov<strong>in</strong>a,<br />
si de acolo <strong>in</strong> Bosnia In ultimele doug veacuri. i <strong>d<strong>in</strong></strong> Lika s-au depla sat<br />
chiar <strong>in</strong> timpurile mai noi resturi ale vlahilor de o<strong>d<strong>in</strong></strong>ioara. Ei au adus<br />
numele vechi romanice <strong>d<strong>in</strong></strong> Pounje i Bjelajsko Polje.<br />
Dar <strong>in</strong> tot timpul stàp<strong>in</strong>irii turcesti deplasarea de populatie de la<br />
sud spre nord nu a contenit. Truhelka Ii dist<strong>in</strong>gel pe <strong>vlahii</strong> asezati <strong>in</strong> epoca<br />
aceasta, dup5 felul de trai deosebit, ce-1 duceau <strong>in</strong> regiunile muntoase ale<br />
Bosniei : <strong>in</strong> timp de pace aveau grijg de bungstarea si mai ales de siguranta<br />
drumurilor de munte. Ei <strong>in</strong>depl<strong>in</strong>eau transporturile statului, ajut<strong>in</strong>du-le<br />
cu cai. PlAteau anual un ducat de casg, iar de celelalte dari erau scutiti.<br />
Dupa impozitul ce-1 datorau (filuri, filori, ducat", galben" <strong>d<strong>in</strong></strong> neolat<strong>in</strong>ul<br />
florenus), se numeau filurigii i formau o elm*/ deosebita, militaraagrara.<br />
In timp de rAzboi nu erau combatanti, ci pionieri. Erau de orig<strong>in</strong>e<br />
spune Truhelka vlahi <strong>d<strong>in</strong></strong> Pen<strong>in</strong>sula Balcania. Asez<strong>in</strong>du-se<br />
In catune, ei s-au slavizat repede, adica s-au serbizat si au devenit filurigii<br />
turd". La acestia se refer*/ sultanul Baiazid <strong>in</strong> 1497, c<strong>in</strong>d comunica<br />
raguzanilor c6, emirul <strong>d<strong>in</strong></strong> Novi, Kasum Nlebija face recensam<strong>in</strong>tul<br />
Orli hertegului i culege ducatii vlahi" si tot la ei se g<strong>in</strong>deste sultanul<br />
Mehmed II, dud <strong>in</strong>sti<strong>in</strong>teaza pe raguzani ca a poruncit voievodului Hamza<br />
Beg sa adune pe ficiorii vlahi" i, dac5 vreun vlah sau fiu de vlah (i<br />
koji pde -Rah ii vlave) ar fugi la ei, st-i restitnie <strong>in</strong>dat52. tiri1e vechi<br />
cunosc numai vlahi In terenele filurgii. Mai tliziu s-au asezat i mahomedani,<br />
deoarece acolo era serviciul usor i impozitele mai suportabile.<br />
Stratul vechi de pgstori vlahi a ajuns astfel <strong>in</strong> Bosnia <strong>d<strong>in</strong></strong> mai multe<br />
directii : unii au venit <strong>d<strong>in</strong></strong> est, <strong>d<strong>in</strong></strong> regiunea Dr<strong>in</strong>ei <strong>in</strong>ferioare ; altii fac<br />
parte <strong>d<strong>in</strong></strong> masa Starivlahului, care s-a deplasat pr<strong>in</strong> FoCa si Osat catre<br />
Sarajevo, Vogogde, Visoko, p<strong>in</strong>g la nord de Travnik, unde Vla§ió<br />
Plan<strong>in</strong>a marcheaza de asemenea prezenta lor. Curentul <strong>d<strong>in</strong></strong> Hertegov<strong>in</strong>a<br />
1 Glasnik Zem. Muzeja u Bosni. .. Dr. Ciro Truhelka, Historieka podloga agrarnog pitanja<br />
ii Bosni [Baza istoricA a problemei agrare In Bosnia], XXIII p. 155.<br />
2 Ibidem . . ., XXIII, p. 38. Cf. si p. 113.<br />
www.dacoromanica.ro
52 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU.<br />
spre Bosnia a fost mai slab, deoarece ten<strong>d<strong>in</strong></strong>ta vlahilor de aici era <strong>in</strong>dreptata<br />
mai ales catre litoralul dalmat<strong>in</strong>.<br />
Deplasarea lor <strong>d<strong>in</strong></strong> Lika, <strong>in</strong> f<strong>in</strong>e, e de data mai recenta (secolul al<br />
XVIII-lea).<br />
Material <strong>d<strong>in</strong></strong> toponimia i onomastiea sirbeaseii<br />
E firesc ca populatia vlaha pomenita atit de frecvent <strong>in</strong> <strong>evul</strong> <strong>mediu</strong><br />
sirbesc sa fi lasat urme pretut<strong>in</strong>deni pe unde a trecut. Asemenea urme<br />
exista, de fapt, nu numai <strong>in</strong> toponimia prov<strong>in</strong>ciilor sirbe§ti, ci §i <strong>in</strong> onomastica<br />
moderna. Ele au fost relevate de Novakovid §i JireCek, iar <strong>in</strong><br />
timpul mai nou oercetate metodic de anchetatorii §coalei lui Jovan Cvijid,<br />
stau <strong>in</strong> numar mai mare la dispozitia oricui. Culeg<strong>in</strong>d materialul tiparit <strong>in</strong><br />
primele volume ale pretioasei publicatii _Naselja Srpskih Zernalja FA§ezarile<br />
prov<strong>in</strong>ciilor sirbe§til, noi am scos la iveala Inca <strong>in</strong> 1924 un lusemnat<br />
stoc de nume care ni s-a pa<strong>in</strong>t ca pastreaza am<strong>in</strong>tirea vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>evul</strong><br />
<strong>mediu</strong>. Cele mai multe s-au dovedit <strong>in</strong>tr-adevar conv<strong>in</strong>gatoare, dupa<br />
cum a aratat Sextil Pu§cariu <strong>in</strong> lucrarea sa privitoare la istrorom<strong>in</strong>il.<br />
De atunci volumele proaspete ale Sbornik-ului etnografic sirbesc au adaugat<br />
material nou pentru problema ce ne <strong>in</strong>tereseaza. Cereetarile facute <strong>in</strong><br />
Muntenegru §i <strong>in</strong> Bosnia au recoltat, <strong>in</strong>deosebi, material pretios, care<br />
large§te orizontul §i ne <strong>in</strong>lesne§te In multe priv<strong>in</strong>te sarc<strong>in</strong>a de a recunoa§te<br />
limba vorbita de vlahi. Dar acest valoros material nu a fost Inca<br />
analizat de speciali§ti. De aceea istoricul nu-1 poate utiliza decit fac<strong>in</strong>d<br />
unele rezerve.<br />
In cele urmatoare ne propunem s <strong>in</strong>ceream o culegere mai cornpleta<br />
de toponimice §i nume de persoane <strong>in</strong> teritoriile sirbe§ti, care pot<br />
sa aiba vreo legatura cu <strong>vlahii</strong> de o<strong>d<strong>in</strong></strong>ioara.<br />
0 buna parte <strong>d<strong>in</strong></strong> numele pe care le vom <strong>in</strong>§ira aici am<strong>in</strong>tesc pe <strong>vlahii</strong><br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> epoca <strong>in</strong> care ei existau ea o populatie b<strong>in</strong>ecunoscuta : Vlaka, Vlase,<br />
Vlah<strong>in</strong>ja, Vlaolje, Vlana Livada, Vlana Crkva etc. In asemenea formatiuni<br />
de nume, vlah are aproape <strong>in</strong>totdeauna acest <strong>in</strong>teles. In Bosnia <strong>in</strong>seamna<br />
<strong>in</strong>sa, clteodata, dar tirziu <strong>in</strong>coace, §i s<strong>in</strong> ortodox". De aceea nu vom<br />
gre§i, daca vom considera asemenea numiri ca o proba destul de sigura<br />
despre ekistenta unor resturi de vlahi. Numele autentice romanice (sau<br />
cele cu radical slay i cu sufixe romanice) nu s<strong>in</strong>t deosebit de frecvente,<br />
daca elim<strong>in</strong>am numarul mare al celor dubioase §i daca ne ferim sà considerAm<br />
ea atare asonantele de multe ori foarte <strong>in</strong>§elatoare.<br />
1 Sextil Puqeariu, Studii istroromtne, II, p. 277 §i urm.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN SERBIA IKEDIEVALA 53<br />
In regiunea Vranjel InregistrAm urmgtoarele nume : Surdul (sat,<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> rom. surd); Surdulica (sat, dim<strong>in</strong>utiv de la Surdul)2 ; Otulje (sat, <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
numele Hot cu articolul romanic -ul) ; Dan6ul (parte de cimp); MarUni<br />
(Marl<strong>in</strong>e Njive), <strong>d<strong>in</strong></strong> rom. marg<strong>in</strong>e ; Vldki Dol (o vale) ; Vldki Put (un<br />
drum)<br />
Ṅume de persoane de <strong>in</strong>registrat <strong>in</strong> aceasta regiune s<strong>in</strong>t : Sugarci,<br />
Surduljani, FiIorci, Barbace, Barbat, Barbatovac, Barbe§.<br />
In regiunea loca1itii Kumanovo, Had2i-Vasiljevidi constat:63 urm6,-<br />
toarele nume : Rotunda dim. rom. rotund ; Lakustovo rom. Leicusta ; Kornaor,<br />
rom. corn (arbore). Cf. Kornet §i Kornica (sat <strong>in</strong> Bosnia) ; Kampur,<br />
rom. cimp, pl. cimpuri ; Mutolova nume de sat. Satul Mutolovci, <strong>in</strong>tre<br />
Kueajna t;ii. Morava, 1-a daruit tarul Lazar bisericii <strong>d<strong>in</strong></strong> Ravanica. In Mon.<br />
Serb., p. 197, se pomene§te un Raja Mutulovie.<br />
In Poljaniea §i Klisura5 <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>lm urmg,toarele nume : Vlase,<br />
Vlas<strong>in</strong>a, Vla<strong>in</strong>ka, Vldka Kruna, Vldka Livada, Vldka Suma, Vldki<br />
Kladanac, Vldki Rid i Pet<strong>in</strong>a (pisc, un dim<strong>in</strong>utiv <strong>d<strong>in</strong></strong> lea).<br />
In Krajige i Vlas<strong>in</strong>a avem6 : Bani§or ; Regul; Porta (<strong>d<strong>in</strong></strong> poartd);<br />
Radulova Pa<strong>d<strong>in</strong></strong>a ; S'akulica ; Vla<strong>in</strong>a Cesma ; Viaj<strong>in</strong> Kladanac ; Vlahovica ;<br />
Vldka Livada ; Vidka Plan<strong>in</strong>a ; -Rana Reka ; Vldka- Cesma ; Vldke<br />
Buke; Vla§ke Ku& ; Vldke 1T jive.<br />
Regiunea Vlas<strong>in</strong>a, cu localitatea Surdulica, stl In str<strong>in</strong>sl legAturd<br />
cu mezarile vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> vestul Sofiei, iar cele de la Kumanovo slut <strong>in</strong><br />
cont<strong>in</strong>uarea l<strong>in</strong>iei Sofia-Radomir-Kiistendil.<br />
Koritnica, regiune situatl spre vest de Nig, pe malul drept al Moravei 7,<br />
av<strong>in</strong>d leggturl cu teritoriul bulggresc, pr<strong>in</strong> valea Nigavei, a fost studiatA<br />
de Mihailo M. Kostie. Vlahii s<strong>in</strong>t am<strong>in</strong>titi aici <strong>in</strong> traditia localg, care II<br />
§-tie lat<strong>in</strong>i". Dou5, st<strong>in</strong>e ale lor se numesc Iarigor i Kopren, dar autorul<br />
Ii constatA <strong>in</strong> toatl regiunea de mijloc a Nigavei. Toponimice romanice<br />
nu s<strong>in</strong>t bask ; <strong>in</strong> afara", de Jarikor (dim. de la iara), n-am reu§it a descoperi<br />
decit doar un loc <strong>in</strong> Oreovica, care se nume§te Danhlovica. De altfel<br />
o familie <strong>d<strong>in</strong></strong> Koritnita de jos se nume§te Dan6ulovci, alta, st<strong>in</strong>sg, acum,<br />
Banöulovci. Interesant e <strong>in</strong>sg, numele unei familii <strong>d<strong>in</strong></strong> Strelac : V alnige<br />
Srpski Elnografski Zbornik, Naselja srpskili zemalja [AsezArile t5rilor sirbesti], uredio<br />
Dr. J. Cvijid, II, p. 89-247. Fiecare ancheta are <strong>in</strong>dice de nume am5nuntit, cu ajutorul cdruia<br />
se pot gási usor. De aceea am socotit c e de prisos a <strong>in</strong>dica la fiecare nume pag<strong>in</strong>a.<br />
2 Vezi Iorgu Iordan, Nume de locuri romtnesti <strong>in</strong> R.P.R., Buc., 1952, I, p. 276 : Surdute0i,<br />
Surdulifa.<br />
3 Dr. I. Hadii-Vasiljevid, Ju:.na Stara Srbija [Serbia veche meridionaln Belgrad,<br />
1909, P. 96.<br />
4 I. Iordan ne dà Mutul <strong>in</strong> Gorj i Ialomita (op. cit., p. 274).<br />
5 Naselja, 3, p. 1-245.<br />
6 Ibidem, 8, p. 1-381.<br />
7 lbidem, p. 34.<br />
www.dacoromanica.ro
54 VLAHII NORD-BALCANICI IN - EVUL MEDIU<br />
(rom. alunif), explicat de Beli6 ca o forma foarte veche romanica, dupa<br />
cum am aratat mai sus.<br />
E <strong>in</strong>teresant ca, In regiunea de sus a riului P6<strong>in</strong>jal cercetata de<br />
Milcnko S. Filipov;6 (Gornja n<strong>in</strong>ja), am<strong>in</strong>tirea locuitorilor vechi s-a<br />
pastrat p<strong>in</strong>a' azi. Locuitorii <strong>d<strong>in</strong></strong> satele Pe<strong>in</strong>jei superioare s<strong>in</strong>t numiti si<br />
acum Vlasi de catre cei <strong>d<strong>in</strong></strong> Vranje. Numele Miratovce (sat) 0 Murgo.f<br />
(sat l<strong>in</strong>ga Kumanovo), precum si Piper (loc <strong>in</strong> cimpia <strong>d<strong>in</strong></strong> regiune), Piperski<br />
Potok (o vale <strong>in</strong> comuna NikuAtak), Nangj<strong>in</strong>i (numele unei familii venita<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Orahovat) i Scheia (Skeja) (tot mune de familie <strong>in</strong> Vijtita) s<strong>in</strong>t de<br />
subl<strong>in</strong>iat. Pentru dr. mirat avem oarecare rezerva', dar piper 0 mangj<strong>in</strong>i<br />
(marg<strong>in</strong>i pr<strong>in</strong> asimilare) par admisibile. Ram<strong>in</strong>e sa fie confirmat dad,<br />
forma de azi a numelui Scheia se <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>a si la meglenorom<strong>in</strong>i. De<br />
subl<strong>in</strong>iat <strong>in</strong>deosebi imi pare faptul ca <strong>in</strong> aceasta regiune poarta curtii,<br />
care are doug aripi, se numeste <strong>in</strong> graiul popular porta.<br />
Regiunea <strong>in</strong>vec<strong>in</strong>ata, denumita dupg muntii negri" Kumanovsko-<br />
Prdevska CrnaGora i cercetata, de Iovan F. Trifunovski2, are, dupa autor,<br />
trei comune cu nume romanice : NorIrja, Kokr<strong>in</strong>o i Bukurevci. Primele<br />
doua Salsa slut foarte problematice, dar Bukurevci ream<strong>in</strong>tese numele<br />
foarte curent <strong>in</strong>tre <strong>vlahii</strong> de aid. Asa se numeste : un sat Bukurevac, altul<br />
Bukurica, iar o vale Bukurovska Beka (de la numele Bucur). Sigur romanic<br />
e toponimicul Calea <strong>in</strong>tilnit de mai multe ori (o data un loc Intarit,<br />
alta data o parte de hotar sau o parte a satului). Tot asemenea Gropa<br />
(o postata de pam<strong>in</strong>t <strong>in</strong> hotarul comunei Vaks<strong>in</strong>ac i un anume loc <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
podisul Muntilor Negri). Numele comunei Barbace e tot romanic ( < barbat).<br />
In onomastica <strong>in</strong>semnam numele Corb (de orig<strong>in</strong>e <strong>d<strong>in</strong></strong> Albania de<br />
nord), Lungurci (un neam <strong>in</strong> Tirnava ; probabil <strong>d<strong>in</strong></strong> rom. /ungul). Curios<br />
numele Jonut (Jonuzovi <strong>in</strong> Veliki Rajipac), deoarece la dacorom<strong>in</strong>i<br />
nu-1 <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>am decit <strong>in</strong> epoca mai noug. De observat c locuitorii <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Ber &vac numesc vechea populatie, care a locuit o<strong>d<strong>in</strong></strong>ioara acolo, lat<strong>in</strong>i.<br />
Trifunovski ii crede arom<strong>in</strong>i, ceea ce dupa noi, e gresit.<br />
In muntii 8ar, <strong>in</strong> regiunile Gora i Opolje3, an chetatorul Dr. M. Lutovac<br />
a <strong>in</strong>registmt toponimicele : Barbula (
VLAHII DIN SERBIA MEDIEVALA 55<br />
In denumirile Vldka (hold6), -Plane Livade, -Rani Put (In Zli Potok) FA<br />
-Rani (s. Lagki) Potok (o comung). Numele unei familii, JankuliCevci.<br />
Cuv<strong>in</strong>tele ba fi5ur, urda se <strong>in</strong>trebu<strong>in</strong>teazA i azi, Aspect curios are nurnele<br />
muntelui Urikit, care InsI nu e romanic (ureehiat? ; In pártile Clujului<br />
a urichi a pr<strong>in</strong>de cu urechea").<br />
In Ibarski Kolag<strong>in</strong>1, numele de sate Bag' (<strong>in</strong> Maj), Burate, Kr ligate<br />
i Lagatore ream<strong>in</strong>tesc pe <strong>vlahii</strong> de o<strong>d<strong>in</strong></strong>ioar/. Baa' e un termen pastoral,<br />
de orig<strong>in</strong>e sträveche, rlsp<strong>in</strong>dit pr<strong>in</strong> migratiunile vlahilor. Burate e derivat<br />
de la buret In <strong>in</strong>teles de chiciurl", promoroael.". Cf. Vlasi KiZuriói<br />
l<strong>in</strong>gl Neretva. Krligate e dr. cirligat, Incovoiat ca un eirlig". Lagatore<br />
este dr. legator (< a lega). Numele satului Orlje, pe care Milisav Lutovac<br />
Ii crede rom<strong>in</strong>esa, noi nu-1 socotim ea atare. Regiunea plstreaza am<strong>in</strong>tirea<br />
vlahilor si In denumirile Vlagka Livada (loc <strong>in</strong> Strumac-ul de sus) §iVlagko<br />
firoblje (cimitirul vlah <strong>d<strong>in</strong></strong> satul Veseni6).<br />
D<strong>in</strong> valea Ibarului2 ni s-au pástrat numirile: Muncela, la baza eIruia<br />
Puscariu admite el ar putea fi dr. Muncel ; Vla.ió, o parte de hotar In<br />
Ugée : Vlagka .Ravan ; Vlasovo ; Vldica.<br />
Numele de persoane care ream<strong>in</strong>tesc aici populatia vlahl de o<strong>d<strong>in</strong></strong>ioara*<br />
s<strong>in</strong>t : Arbuliéi ; Murgidi ; Rodulovigi.<br />
Regiunea care a plstrat aceste urme de vlahi e situatl In capltul<br />
de nord-vest al muntelui Kopaonik. Mai &are apus erau asezate cele dou5<br />
mlngstiri Studeniea i Milegevo, care obt<strong>in</strong>usera' vlahi, pr<strong>in</strong> hrisoavele de la<br />
<strong>in</strong>temeierea bor. Ceva mai la sud, In Novi-Pazar, raiaua <strong>d<strong>in</strong></strong> jurul lui Novi<br />
8oher mnc5 i In vremea turcilor (1628) se chiam0 eflakan riajasy". Pe<br />
malul drept al rIului TJvac, douI localitati cu nume romanic, Ursule 1i<br />
Ba6ia atesteaza" pInI azi existenta de o<strong>d<strong>in</strong></strong>ioarl a populatiei vlahe. Este<br />
adevlrat c5, probele documentare si de toponimie slut aici destul de reduse.<br />
Dar regiunea de care ne ocuplm <strong>in</strong>trI si ea <strong>in</strong> teritoriul foarte b<strong>in</strong>eeunoseut<br />
al Starivlahului", care se <strong>in</strong>t<strong>in</strong>de de la Kopaonik p<strong>in</strong>A la muntele<br />
Romanija In Bosnia orientall, poate chiar i ceva mai spre nord-vest,<br />
facInd leglturg, cu o parte <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>vlahii</strong> Serbiei medievale.<br />
La Starivlah apart<strong>in</strong>e terItoriul <strong>d<strong>in</strong></strong> Sokolska Nahija, <strong>in</strong> dreapta<br />
R<strong>in</strong>d, Wire Zvornik i Vigegrad, de uncle <strong>in</strong>semnlm4 urmätoarcle toponimit<br />
e : Vato/jeviei, sat <strong>in</strong> Osat, <strong>in</strong> fatg cu Rogaóica, de la cuv<strong>in</strong>tul rom,<br />
vàtui; Vlas<strong>in</strong>a, munte l<strong>in</strong>e/ Vranj ; Vlaj<strong>in</strong>oviói, familie <strong>in</strong> Postcnj ;<br />
V ldke 117- jive, deal In Budigió si <strong>in</strong> Zvornik ; Vlahoviói, sat 1. Vigegrad ;<br />
1 Naselja, 34.<br />
2 Ibidem, 3, lbar od Rad. M. Iliéa.<br />
3 Petar Skok, In Glasnik Zemaljskog Muzeja ii Bosni i Hercegov<strong>in</strong>i [Bulet<strong>in</strong>ul Muzeului<br />
Regional <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia si Hertegov<strong>in</strong>a], Sarajevo, 1918, XXX, p. 300.<br />
4 Naselja, 26, p. 309 505.<br />
www.dacoromanica.ro
56 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
Caparioi (altfel Vasidi), familie <strong>in</strong> Gornja Bakovica, venit5, de la S<strong>in</strong>j,.<br />
<strong>in</strong> Dalmatia, derivat de la rom. cap.<br />
Inspre rlsgrit de Kosovo si Lab si la nord de Morava Superioark.<br />
regiunea denumitI Novobrdska Nova Rekal a fost studiatI de Atanasie<br />
1.:Trogevi6. In aceastA regiune, care si-a luat numele de la vechiul oras<br />
Novo-Brdo, astAzi dispkut, Intimp<strong>in</strong>Am satul Poni§a al vlahilor dkuiti<br />
de tarul Dugan <strong>in</strong>kAstirii Hilandarului (1348), numit acum Pond. Urogevié<br />
credo c5, familia Koroleja (Korolejci) ar fi de asemenea de orig<strong>in</strong>6<br />
romanica, cobor<strong>in</strong>d <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>vlahii</strong> Kostan<strong>d<strong>in</strong></strong>ovci, mentionati <strong>in</strong> hrisovul De6anilor.<br />
Cele 19 case apart<strong>in</strong>átoare acestui neam se easesc Inca tot <strong>in</strong> vechea<br />
comuna Kostan<strong>d<strong>in</strong></strong>ac. i numele satului Guncat ream<strong>in</strong>teste pe <strong>vlahii</strong><br />
manastirii <strong>d<strong>in</strong></strong> Prizren. Toponimice vlahe shit : Dumniea, un sat <strong>in</strong><br />
regiunea <strong>in</strong>vec<strong>in</strong>ata Lab (rom. domnild); Zidol (rom. zidu/, iar nu zli<br />
dol, cum crede autorul) ; Kuretate sat <strong>in</strong> Morava de sus (rom. curatura<br />
rune"); Maguralloc i padure <strong>in</strong> Kosta<strong>d<strong>in</strong></strong>ce ; locul situat <strong>in</strong> <strong>nordul</strong> acestei<br />
localitati se numeste Megura, iar pklurea satului Magura (rom. mdgurd)s.<br />
Stani§or e un sat <strong>d<strong>in</strong></strong> Morava Superioara, <strong>in</strong>vec<strong>in</strong>at cu regiunea Nova Reka,<br />
iar Stani§orka, un rIu1e, afluent al aceluiasi riu. Interesante par sS, fie<br />
toponimicele _Firi6eje (sat) si Frati§ (rom. /erica, < lat. filix, filicem ;<br />
0 /rates). Regiunea e pl<strong>in</strong>a de imigranti albanezi, veniti cu 150 ani <strong>in</strong> urma.<br />
Am<strong>in</strong>tirea vlahilor o pastreaza §i toponimicele Vlase (sat <strong>in</strong> Poljanica),<br />
ti Lajeió (Vlajcid), tot sat pe cursul de sus al riului Desivojka, precum si<br />
Katun (toponimic <strong>in</strong> comuna Ajkobila, locuita de albanezi), l<strong>in</strong>ga care<br />
alte dou5, locuri se numesc Sugar §i Kaljaja (rom. sugar i calea).<br />
Ceva mai spre miazazi, <strong>in</strong> Ka6aniSka Klisura, care la nord se marg<strong>in</strong>este<br />
cu Kosovo, iar spre apus cu regiunea macedoneanä Pologs, nu se<br />
mai <strong>in</strong>tiMp<strong>in</strong>a obisnuitele toponimice ale vlahilor. In afara de Kui5 (un<br />
We <strong>in</strong> hotarul satului Dolne Blaee, cf. rom. (Juci), toponimic destul de<br />
frecvent4 si Kalja (rom. eale), ru<strong>in</strong>e vechi <strong>in</strong> comuna Saigte, i o pAdure.<br />
<strong>in</strong> Strata. In Se6igte, toponimicul Loka <strong>in</strong> hotarul satului poate fi<br />
torn. loc.<br />
In rasarit de Ibar i spre sud-vest de Morava apuseana s<strong>in</strong>t situate<br />
cele doug regiuni Podibar i Gok5anica5, studiate de Radoslav Lj. Pavlovid.<br />
Autorul constata urmele vlahilor <strong>in</strong> toponimicul Katuni§te (pisc de munte)<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Studena Plan<strong>in</strong>a si <strong>in</strong> Vranegi, un deal impAdurit, unde dupa tiaditie,<br />
1 Naselja, 32 (Belgrad, 1950), p. 1-176.<br />
2 Cf. I. Iordan, Nume de locuri..., p. 16. Mdgura nume de deal sau de munti neobisnuit_<br />
de frecvent.<br />
3 Naselja, 32. Jovan F. Trifunovski, p. 465-581.<br />
I. Iordan, Name de locuri..., p. 284.<br />
5 Naselja, 30 (1948), p. 246-249, 325, 329, 331.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN SERBIA MEDIEVALA 57<br />
au fost o<strong>d<strong>in</strong></strong>ioara case. In Rudnjak, doua, toponimice ream<strong>in</strong>tesc, pe vlahi<br />
-Rana Cukara i Vlahke Ku5e. Mica mezare Vlagac, apart<strong>in</strong>atoare la comuna<br />
Kamenica, pare a fi tot o am<strong>in</strong>tire a vlahilor. Rad. Pavlovid citcaza citeva<br />
toponimice In legatura cu <strong>vlahii</strong> daruiti de regele Prvovendani manastirii<br />
2ida, care se afla aid, pe malul clrei3t al Ibarului, l<strong>in</strong>ga valea kdei : Bat<strong>in</strong>a,<br />
loc In rasaritul satului Krugevica, Bukorovac, o vale In Otroci, Buntdice,<br />
livada <strong>in</strong> Verje, iar, In muntele Stolovi, o vale Draganovac. Noi adaugam<br />
doar Porta, livada In Zaklopaca, nereu0nd sa, descifram orig<strong>in</strong>ea toponimicelor<br />
Kunara (deal In Brezna) i Kamigjora (sat). Familia Markuliói<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Vrba i Rat<strong>in</strong>a are Insa nume sigur romanic.<br />
Belica, regiune situata In stInga Moravei Maril a fost cercetata, de<br />
Stanoje Mijatovid. Aceasta regiune e <strong>in</strong>vec<strong>in</strong>ata cu teritoriul In care s-au<br />
a§ezat rom<strong>in</strong>i banateni <strong>in</strong> secolul al XVIII-lea. lath <strong>d<strong>in</strong></strong> ei au trecut Morava,<br />
ca spre pilda Buljanci <strong>d<strong>in</strong></strong> Donji Jovac, plecati catre apus <strong>d<strong>in</strong></strong> Inaprejurimile<br />
oraplui Cuprija, cunoscuti Ins p<strong>in</strong>ai azi sub numcle de Vlasi. Vechimea<br />
toponimicelor romanice r'amIne deci <strong>in</strong>doielnica. De altm<strong>in</strong>teri ele sInt<br />
foarte rare. Unul s<strong>in</strong>gur, UrsuliAa Kosa (toponimic In satul Lukar),<br />
se dovedekte sigur romanic. Am<strong>in</strong>tirea vlahilor au pastrat-o Insa : *Paoveka<br />
Strana (padure In Lodica), Vlaovica (nume de padure <strong>in</strong> mai multe<br />
localit ati), Vla§ki Lipar (loc i padure <strong>in</strong> Mil e gevo).<br />
Tot atit de pat<strong>in</strong>e urme ale vlahilor se Intimp<strong>in</strong>a 0 <strong>in</strong> ..umadiska<br />
Kolubara2, studiata de Petar Z. Petrovid : An<strong>in</strong>a, loc <strong>in</strong> Celija ; Piperi<br />
(familie In Vranid i Badevac), Piperija (un cartier In Badevac). Porta<br />
(cimp <strong>in</strong> Arnajevo i In Veliki Borak), Raduljevac (izvor In Mirosaljci,<br />
regiunea Kosmaj) §i Sakulja (sat).<br />
Atit <strong>in</strong> Belica, cit i <strong>in</strong> Sumadiska Kolubara, se pare ca vechiul strat<br />
de vlahi a fost foarte slab, iar migratiunea mai noua dacorom<strong>in</strong>a n-a<br />
razbatut peste Morava decit pr<strong>in</strong>tr-o <strong>in</strong>filtratie, care n-a lasat urme.<br />
In .Kolubara i Podgor<strong>in</strong>a <strong>in</strong>tilnims .Krnule, nume de sat, dr. elm",<br />
forma articulata, .Krnul; Sarbane, nume de sat, <strong>d<strong>in</strong></strong> numele rom. qerban :<br />
VlaMi4, parte <strong>d<strong>in</strong></strong> hotar In Oglagjenovidi ; Taor, sat <strong>in</strong> circumscriptia<br />
ITAice, rom. taur ; Gaj<strong>in</strong>a virf <strong>in</strong> Bujadid ; virf de deal si padure In Giurgjevac.<br />
Derivarea <strong>d<strong>in</strong></strong> rom. gei<strong>in</strong>d imi pare mai plauzibila, cleat <strong>d<strong>in</strong></strong> forma<br />
hipocoristica Gaj (a Jui Gabriel); Serbatovac, virf <strong>in</strong> Osladid, derivat <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
rom. ferb ; Taorska Stijena, parte de hotar ; Taure djemat" In Leskovidi.<br />
In onomastica, Insa nu s-au pastrat decit numele Neduloviói, Rasuliói,<br />
Raduloviói,<br />
1 Naselja, 30, Stanoje Milatovié, Belica, p. 1-175.<br />
2 Ibidem, 31, Petar Z. Petrovid, gumadiska Kolubara, p. 1-228.<br />
3 Ibidem, 4, p. 345-1005.<br />
www.dacoromanica.ro
-68 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
Ceva mai la vest, <strong>in</strong> Tamnava, se gclsesc urmatoarele urmel :<br />
Brgule, Brgulice, nume de sate, <strong>in</strong> care forma articulata le arata<br />
-orig<strong>in</strong>ca. Bukor, sat ; Vldka Megja; &rbane.<br />
In Ragjev<strong>in</strong>a §i ladar avon2 : Bukor, sat <strong>in</strong> Pocer<strong>in</strong>a, i, o data,<br />
numele Badulovidi.<br />
In Grula3, denumirile Vlaji6i, (regiunc ), Vlajr.Aa i Vlas<strong>in</strong>ac (mime de<br />
izvor) mai pastreaza am<strong>in</strong>tirea unei migratiuni a vlahilor, care a dat <strong>in</strong>sa<br />
numele unui b<strong>in</strong>ecunoseut complex de munti Vla.iói, In drcapta ilului<br />
Dr<strong>in</strong>a si la sud-est de Cer-Plan<strong>in</strong>a.<br />
Dar <strong>in</strong> aceasta parte a Seibici se mai poate dist<strong>in</strong>ge un drum pe care<br />
1-au batut <strong>vlahii</strong>. El pkaca <strong>d<strong>in</strong></strong> Itudnik sau chiar <strong>d<strong>in</strong></strong> rcgiunea Moravei<br />
estice, spre apus i spre sud-vest.<br />
D3 aceea <strong>in</strong> Ka&r avt m, Inca denumirik4 : "Rani Do, Vldki Potok,<br />
Bukulja, Bunaja, Ursule, Buntuliói, nume de familic, iar <strong>in</strong> Dolnje Dra-<br />
.gaöev65, Kornet, num() de deal ; Korona, vhf de deal ; Loret, numb de deal.<br />
Puscariu nu admite c ar fi romanic ; MaNcat, mime de sat, dura Puscariu<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> rom. mdeicat; Ursule, sat ; Negrilori (Neg1iA3ri, N gliAl r) ; Radulovia<br />
(djt mat) ; Renduliéi (djcmat) <strong>d<strong>in</strong></strong> rom. r<strong>in</strong>dul; Prijot, o part e de hotar.<br />
In Brgjani, comuna situata <strong>in</strong> muntii <strong>d<strong>in</strong></strong>tre a.6ak i Kragujevac,<br />
l<strong>in</strong>ga Morava vestica, <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>am numele de familie Ursuliei.<br />
Am elim<strong>in</strong>at <strong>d<strong>in</strong></strong> tablourile de fata numeroasele toponimice romanice<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Timo6ki Zaglavak, Mlava, Resava, Po,iarevaRca Morava, Smederevsko<br />
Podunavlje, Jasenica §i Kosmaj, deoarece <strong>in</strong> toate aceste regiuni numele<br />
vechi au fost acoperite de cele importate de catre imigrantii noi veniti <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Banat sau <strong>d<strong>in</strong></strong> Oltenia. Numele Bukuroviói i Ursuijice, <strong>d<strong>in</strong></strong> Po2arevadia<br />
Morava, ar putea sa fie vechi, daca luam <strong>in</strong> considerare c ele s<strong>in</strong>t destul<br />
de frecvente i <strong>in</strong> teritoriile unde presupuncra ca nu au ajuns imigrantii<br />
noi. B<strong>in</strong>ecunoscutul sat Vldka <strong>d<strong>in</strong></strong> Kosmaj este o asezare mai veche cleat<br />
secolul al XVIII-lea i <strong>in</strong> consec<strong>in</strong>ta, ar putea fi considerat drept o prob./<br />
a existentei unor vlahi medievali.<br />
Sara Crna Gora 6, vechiul Muntenegru, a fost studiat amanuntit<br />
de bovan Erdeljanovi6, care a miles un numar considerabil de urme ale<br />
vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> acest t<strong>in</strong>ut. D<strong>in</strong> cele peste saizeci de nume noi, nu putem sa<br />
.adrnitem <strong>in</strong>sa decit urmatoarele : Vldka Crkva, biserica <strong>d<strong>in</strong></strong> Cet<strong>in</strong>je,<br />
cladita de Ivan Borojevi i sotia sa, ambii <strong>d<strong>in</strong></strong> Starivlah (p. 224 si urm.) ;<br />
1 Naselja, 8, p. 381 i urm.<br />
2 Ibidem, 2, p. 635-912.<br />
3 lbidem.<br />
4 Ibidem, 3, p. 735-812.<br />
5 Ib'dem, 1, p. 1-225.<br />
e Ibidem, 24, Belgrad, 1924.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN SERBIA MEDIEVALA 59<br />
_Radulova Glavica, Radulov Brijeg, Radulovi Dolovi i Radulova lama,<br />
clenumiri de locuri la Bjelcte, In care a ciobänit Radule Vlah (p. 272) ;<br />
_Budenel, o parte <strong>d<strong>in</strong></strong> hotarul cimpului. Erdeljanovid 11 aduce In legalurà<br />
cu ital. bucc<strong>in</strong>ello, Ins/ noi credem cg e un dim<strong>in</strong>utiv <strong>d<strong>in</strong></strong> rom. bue<strong>in</strong>,<br />
buc<strong>in</strong>el (p. 274) ; DanJuloviói, nume de familie la Ga6ovidi, utmasi ai<br />
-unui Dane'ul <strong>d<strong>in</strong></strong> Brda (p. 387-388) ; Longova-Rupa, nume de hotar<br />
Lovg) rom. luvgu, a fost un vlah, care 0-a avut aici atunul (p. 396) ;<br />
Bunova Jama (o groapà), de la numele rom. Bun (Groapa lui Bun").<br />
Dupà Erde1janovi6, <strong>in</strong> vechile monumente slibe§ti numai <strong>vlahii</strong> poartà<br />
acest nume (p. 497) ; Nikov Drijen, mime de hotar <strong>in</strong> Vojkovidi (p. 517).<br />
Erdeljanovid nu-1 atribuie vlahilor, dar el derivg <strong>d<strong>in</strong></strong> rom. mic. Ndjske<br />
.I3trane dealuri In Vojkoviéi, de la numele rom. .1Taie, Naiu (p. 517),<br />
.e problematic ; Baculi (Batul) veche ft/tie In Petrov Do, de la numele<br />
tribului rom. Bdtul, care a existat aici (bdt), (p. 523-524) ; Eder, o ap/<br />
§i locul In jurul ei, ntmire rcmanic/ data goate de Batule§ti, de la rom.<br />
edger, fromagerie" (p. 524). (Cuv<strong>in</strong>tul Cofer exist/ la dacorom<strong>in</strong>i §i aro-<br />
-m<strong>in</strong>i) ; Tatulov Do i Tatulovo 2drijelo (pArti de hotar In Ubac) Isi au<br />
numele de la un Tatul, care va fi fost vlah (p. 529) ; numele Tatul se<br />
pomeneste §i <strong>in</strong> asa-zisul Pomenik <strong>d<strong>in</strong></strong> Sopodani" ; Sora, Sore, mime de<br />
hotar In Gra<strong>d<strong>in</strong></strong>a, de la rom. sorà, fgrà <strong>in</strong>doialà" (p. 597 598) ;Dos,<br />
cleal <strong>in</strong>alt <strong>in</strong> Mani Do", de la rom. dos, envers", dos" (p. 605) ; Cape<br />
,(TEp ) o vgggung <strong>in</strong> Riani Do. Erdeljanovié aratä ca e romanic, bateme<strong>in</strong>du-se<br />
pe numeroasele formatiuni de nume asemanatoare <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>nordul</strong><br />
Dui:161.H. In districtul Faa (Ilertegov<strong>in</strong>a) exist/ un sat cu numele Cape<br />
(Tape). Etimologia cuv<strong>in</strong>tului o dà dup/ Dictionarul Acaderaiei Croate.<br />
Noi <strong>in</strong>s/ ne g<strong>in</strong>dim la rom. cap, care a l'asat §i alte urme <strong>in</strong> teritoriile<br />
sirbo-croate (p. 607-608) ; Vla<strong>in</strong>ja (§i Vlach<strong>in</strong>ja), munte <strong>in</strong>alt la nord<br />
de satul KuCigta. In apropiere exist/ §i un Srpski Vih, ceea ce Ii el/ dreptul<br />
lui Erdeljanovid sii conclud/ la o simbiozg sirbo-vlahi (p. 619) ; e<strong>in</strong>e;iva,<br />
un cimp In Kuéigta. Erdeljanovié se g<strong>in</strong>de§te la topon. rom. G<strong>in</strong> gh<strong>in</strong>ea,<br />
care <strong>in</strong>s/ deriv/ <strong>d<strong>in</strong></strong> turc. C<strong>in</strong>ghiane tigan" 1 (p. 619) ; Troiana, munte<br />
la nord de KuCigta. Numele e mostenit de la vlahi, §i deci nu-§i are orig<strong>in</strong>ea<br />
In scr. Troian (p. 619). Erdeljanovié afirm/ ca acest nume se gaseste<br />
numai <strong>in</strong> regituaile pe uncle au treeut <strong>vlahii</strong> ; Car<strong>in</strong>a (Tarim), pam<strong>in</strong>t bun<br />
In situ]. Humci (p. 238-639). Erdeljanoviá sust<strong>in</strong>e ca nu <strong>in</strong>seam:4 vama"<br />
ci pam<strong>in</strong>t bun", rem. far<strong>in</strong>a.<br />
Dar la numele aritate de Erdeljanovió ca romanice trebuie a se<br />
.adauga si urmAtoarele : Nur Borojeviô, al treilea fiu al lui Ivan Borojevié ,<br />
1 I. Iordan, op. cit., p. 247..<br />
www.dacoromanica.ro
60 VLAH II NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
ctitorul bisericii vlahe <strong>d<strong>in</strong></strong> Cet<strong>in</strong>je. El se nume§te i Vugur. Numele e<br />
romanic (i.qor). Cf. Ufurei <strong>in</strong> Gorj, Vilceal ; Grgulj, munte <strong>in</strong> Keevo<br />
(rom. gurgu<strong>in</strong>) ; gurgu e cuv<strong>in</strong>t vechi, cu 1 pAstrat (p. 146) ; Polaela,<br />
o parte <strong>d<strong>in</strong></strong> regiunea Donji Kraj (poate Pulicea, Pulicel). Tot acolo e §i.<br />
Severovo Selo (p. 146) ; Gaur<strong>in</strong> Do, a§ezat <strong>in</strong> Donji Zagarac (rom. gaurd)<br />
p. 160 ; Kornet, sat <strong>in</strong> Ljet'anska Nahija. Nume tipic romanice (corn, cornet)<br />
p. 171-172 ; Krlagani, o frktie <strong>in</strong> Dragev<strong>in</strong>a (p. 173), ar putea s aibI<br />
la bazA cuv<strong>in</strong>tul arom. cirliband, WA la un capAt cu o bucatA de lemn<br />
In formg, de S, cu care se pr<strong>in</strong>d oile" (Capidan, Rom. Nom., 102) ; Meoca<br />
(Meota) nume topic <strong>in</strong> Kueigta. Dupg, Erdeljanovié genitivul ar fi Melaca,<br />
deci de la o tem'a, mel, mjel, rom. miel (p. 508) ; Njegulje, sat <strong>in</strong> Gornji<br />
Zagarac (p. 159). Numele rom. Negul, <strong>d<strong>in</strong></strong> tulp<strong>in</strong>a slavl neg- ; Djalci,<br />
sat <strong>in</strong> Nkl<strong>in</strong> (RijeCka Nachija) ; Djalac pare a fi i numele vechi a<br />
frAtiei Mikoviói <strong>d<strong>in</strong></strong> Orahova. La baza ambelor nume e cuv<strong>in</strong>tul rom<br />
deal sl. djalci bulg. del, care nu poate sa," fi fost adus cleat de vlahi = locuitori<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> deal". Pronuntia dj e dialectalg, : cf. djed <strong>in</strong> loc de ded sau Djevojaeki<br />
Vir (p. 806).<br />
La acestea se pot adanga i numele Radul, Bratd, .11fikoviei 01<br />
Drakuloviei, care s<strong>in</strong>gure s-au salvat <strong>in</strong> aceastA regiune, p<strong>in</strong>g, <strong>in</strong> zilele<br />
noastre, precum i numele Vlahovié, frAtie <strong>in</strong> Sotonidi, Vlane Rupe, sat<br />
§i vale <strong>in</strong> Tomidi i numele topografic Vla§Ici Do <strong>in</strong> satul 17blice.<br />
Intre numele discutabile mai putem <strong>in</strong>§ira Burzani, o frg,tie <strong>in</strong> Cornet<br />
(rom. Birzan, Burzan, sau chiar Bursan); Kamdevo sat <strong>in</strong> Tregnjevac<br />
(rom. cdmasd); Klonkra, o parte <strong>d<strong>in</strong></strong> satul Resna, rom. clone - for ;<br />
Ligunar, munte la granita Keevilor ia Ru<strong>d<strong>in</strong></strong>ei <strong>d<strong>in</strong></strong> Niligié (poate fi rom.<br />
l<strong>in</strong>gurar) ; Mug<strong>d<strong>in</strong></strong>a Livada, sat <strong>in</strong> Komani (de la rom. Mugols, Moga),<br />
Trokujev Do (de la rom. troc).<br />
Am vgzut e Jireeek era <strong>in</strong>cl<strong>in</strong>at a plasa pe <strong>vlahii</strong> dkuiti de Nemanja<br />
mgngstirii Hilandarului undeva <strong>in</strong> regiunea Podgorieei, acum Titograd.<br />
Aici <strong>in</strong>sg, se mai ga'sesc §i astä,zi urme de vlahi, de§i In numgr nu prea<br />
mare 2 : Mieen, o parte <strong>d<strong>in</strong></strong> vechea Podgorica se nume§te ala (de la rom.<br />
mic, pl. mici) ; Alunoviói, fatie <strong>in</strong> Mahala, o localitate situatg, la sud de<br />
riul Cijevna, nu departe de revarsarea sa <strong>in</strong> Morae'a (rom. dun). Membrii<br />
frg,tiei s<strong>in</strong>t azi mahomedani : Burazeroviel, o familie de turciti <strong>in</strong> Titograd<br />
Podgorica, orig<strong>in</strong>ari <strong>d<strong>in</strong></strong> Grude. Numele e romanic 13i rotacizat : bura sera<br />
bund seara. Dup'a' Skarió, patria lor de obirOe a fost Toplica. Grude e o<br />
regiune la est de Zeta ; Serakiei, familie tureitg <strong>d<strong>in</strong></strong> Podgorica, de orig<strong>in</strong>e<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Muntenegru vechi (se mai numeste i Miljolid, deci < Milul). Forma<br />
1 1. lordan, op. cit., p. 276.<br />
2 Naseija, 23, p. 357 575.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN SERBIA MEDIEVALA 61<br />
numelui imi pare romanica : sarac; Drakia, neam <strong>in</strong> Podgorica,<br />
enaigrat <strong>d<strong>in</strong></strong> Stara Srbija. Caracterul romanic al numelui (drac) e mai<br />
presus de orice <strong>in</strong>doiala ; Meruliói, familie In Podgorica, orig<strong>in</strong>ara <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Zeta. Rom. mar, articulat, merul (cf. la Drobnjaci : Merulja),<br />
D<strong>in</strong> cercetarile lui Jovie'evid ar rezulta cà unele <strong>d<strong>in</strong></strong> familiile care<br />
poarta numele acestea s<strong>in</strong>t irnigrate In Zeta nu de mult. Ca nume ale<br />
vlahilor <strong>in</strong>sa ele au, In tot cazul o mare vechime, dove<strong>d<strong>in</strong></strong>d ca teritoriul<br />
Zetei cade In zona straveche a vlahilor de o<strong>d<strong>in</strong></strong>ioara.<br />
Ceva mai la nord, <strong>in</strong>tre Zeta i Moraea, dar tot pe teritoriul Zetei<br />
istorice, traie§te §i. azi tribul Piperilor. Erdeljanovid, care a studiat orig<strong>in</strong>ea<br />
acestui <strong>in</strong>t<strong>in</strong>s tribl acum slavizat complet, este de parerea, cg Piperii<br />
slut descendentii iliroromanilor numiti vlahi de catre poporul nostru".<br />
Ei s-au ment<strong>in</strong>ut aid gratie faptului ca tBritoriul acesta se afla In vec<strong>in</strong>atatea<br />
ormului Doclea, care a trebuit sa exercite o puternica <strong>in</strong>fluenta<br />
rornanizatoare. De fapt, <strong>in</strong> partea sudica a regiunii Stijena, un t<strong>in</strong>ut <strong>in</strong>treg<br />
se nume§te Vla§ka Drae'a, deci dupg <strong>vlahii</strong> care au locuit aici". Numarul<br />
lor <strong>in</strong>sa nu a putut fi considerabil. Sirbii au eolonizat treptat regiunea<br />
Piperilor, tra<strong>in</strong>d pa§nic alaturi de vlahi, pe care au izbutit a-i slaviza<br />
numai <strong>in</strong>cetul cu <strong>in</strong>cetul. Slavizarea lor s-a term<strong>in</strong>at probabil cu vre-o<br />
trei-patru sute de ani In urma, deci <strong>in</strong>tre 1500-1600.<br />
Dar nici pe teritoriul Piperilor nu gasim decit un foarte mic numar<br />
de nume ale vlahilor. Covir§itoarea masa slava le-a acoperit de mult pe<br />
celelalte. Sigure s<strong>in</strong>t : Mikuijica (Velja i Mala) ; piscul numit Vrh Dragulj<strong>in</strong>"<br />
; apoi Ljepurov Do (rom. iepure, cu pastrat) ; i ipitor (un<br />
munte), <strong>d<strong>in</strong></strong> rom. açipi, i Mijeli (rom. miel). La ele se va adauga, VlaNca<br />
Draoa, <strong>in</strong> partea de nord a regiunii. Cu toate acestea trebuie sà persistam<br />
<strong>in</strong> parerea ca la orig<strong>in</strong>a Piperii au fost vlahi. 0 dovede§te aceasta felul<br />
Mr de viata §i vec<strong>in</strong>atatea:cu alti vlahi, dar mai ales numele, caruia i se<br />
pot gasi, de sigur, paralele <strong>in</strong> Italia, cum a procedat Jireeek, dar care,<br />
cu toate acestea, fam<strong>in</strong>e numai la rorn<strong>in</strong>i nume popular : Pipdrus Petru<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> pove§tile ardelene i atiti Piperi §i Chiperi, pomeniti In Tara Rom<strong>in</strong>easca<br />
0.3Io1dova <strong>in</strong> <strong>evul</strong> <strong>mediu</strong>2.Dupa traditie <strong>in</strong>temeietoriifamiliei au fost<br />
Vujo Radulov §i Jovan Radulov, nume caracteristice romanice. In f<strong>in</strong>e,<br />
<strong>in</strong>su§i Erdeljanovié admite c o ramura a Mr, Mvgoki, au fost, de fapt<br />
vlahi (de la nurnele rom. Moga, i nu de la ung. magas rom. Mogos<br />
cum credea N. DrAganu). In tot cazul, put<strong>in</strong>ele nume romanice pästrate<br />
pe urma br aratà ca Piperii s-au slavizat mai cur<strong>in</strong>d decit alti vlahi.<br />
1 Srpski Etnogr. Zbornik, XVII, Postanak plemena Pipera, p. 221-528.<br />
2 P. P. Panaitescu, Documentete Tarii Romtnesti, I, p. 277-278. Piper Stolnik (1472).<br />
Cf. p. 282, 319, 324. M. Constachescu, Documente Moldovenesti tna<strong>in</strong>te de 6tejan cel Mare,<br />
p. 108-109. Piperesti (1436).<br />
www.dacoromanica.ro
62 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
Piva e o regiune asezatg <strong>in</strong> vg'ile riurilor Komarnica, Piva si Tara,<br />
la apus de Durmitor si face part e <strong>d<strong>in</strong></strong> t<strong>in</strong>utul veal. al Efertegov<strong>in</strong>ei, anexat<br />
dupg 1875 la Muntenegru. Svetozar Torni6, care a studiat aceastg regiune1<br />
n-a ggsit aid urme dare de vlahi, dar presupune prezenta lor,deoarece ei<br />
s<strong>in</strong>t mentionati <strong>in</strong> regiunile <strong>in</strong>vec<strong>in</strong>ate Drobnjaci, Gacko i Oputne Ru<strong>d<strong>in</strong></strong>e._<br />
Totusi Durmitorul e un nume care apart<strong>in</strong>e nel<strong>in</strong>doielnic vlahilor, de ase--<br />
menea Murgule, un podis <strong>in</strong> PiRe i Kornat (un catun), precum i muntele<br />
Kridica, care face parte <strong>d<strong>in</strong></strong> Volujak. Am<strong>in</strong>tirea lor o pgstreazg i Vla.§ki;<br />
Usov, muntii <strong>d<strong>in</strong></strong> st<strong>in</strong>ga Tarei, spre nord-vest de Borikovac. (IntereEante<br />
ant eulrnile Durmitorului : _Pruta§, Boje, Stulac). Cgtunele existg i azi<br />
dar <strong>in</strong>tre cele vechi n-am ggsit nume romanice. Cuv<strong>in</strong>tul urciti se <strong>in</strong>trebu<strong>in</strong>teazg<br />
<strong>in</strong> toatg regiunea.<br />
Nici <strong>in</strong> regiunea Banjani2 n-a ggsit Svetozar Tomid decit un s<strong>in</strong>gurnume<br />
specific vlah Bukurov Do.. Tribul Banjani, dupg JireCek, are<br />
orig<strong>in</strong>e vlah. Tomié atribuie numelui vlah" <strong>in</strong>telesul de Oran", pentru<br />
a <strong>in</strong>terpreta mentiunea de la 1379 (-Placid de caton Dragasce de Bagnani),..<br />
<strong>in</strong>tilnitg <strong>in</strong> actele de la Raguza. Credem cg e gresit, cu atit mai mult, cu<br />
cit la 1428 aceiasi Ban jani se numesc morlaci (Vitus Danielis de generatione-<br />
Morlacorum Bagnani). AdgugAm toponimicul Lijerovo Polje (Cimpul lui<br />
Ler), format <strong>d<strong>in</strong></strong> numele de persoang Ler. Regiunea Banjanilor e situatg<br />
<strong>in</strong> circumscriptia _NUM, <strong>in</strong> nord-vestul vechiului Muntenegru. Turmeler<br />
de oi le m<strong>in</strong>au <strong>in</strong>sg vara <strong>in</strong> muntii Durmitorului, unde Ii aveau cgtunele<br />
(Banjski Katun).<br />
Pe teritoriul familiei K16i, despre care se spune cg la orig<strong>in</strong>e an fost<br />
albanezi, se ggsesc urmgtoarele numiri3 : Viah<strong>in</strong>ja (o parte de hotar),<br />
*Rana Ru<strong>d<strong>in</strong></strong>a, Vla§ki Brod §i. Car<strong>in</strong>a, Car<strong>in</strong>e (rom. tar<strong>in</strong>ti). De subl<strong>in</strong>iat<br />
e i formatia : Strunga Radie'eva i cuv<strong>in</strong>tul strungaJ precum i numele<br />
de familie : Latió (rom. lat), Mitul i 11Tutul (Micul Gjelos i Gjur Miculev)<br />
Nuculovid (<strong>d<strong>in</strong></strong> rom. Onut). Termeni <strong>in</strong>trebu<strong>in</strong>tati de ciobanii <strong>d<strong>in</strong></strong> Kai,<br />
p<strong>in</strong>g astgzi slut : urda §i capica, (tapita). Numele muntelui Kurlaj <strong>d<strong>in</strong></strong> cornplexul<br />
Ku6ki Kom, ar fi arom<strong>in</strong>, dupg, Th. Capidan. Noi nu impartAsim<br />
aceastg pgrere. Interesant e jocul Kalumper, practicat de femeile t<strong>in</strong>ere <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
regiunea Kutd ; el <strong>in</strong>cepe cu un salut adresat egtre partenere : kalumper<br />
perom care. Kalumper" <strong>in</strong>seamng dupg Petar Skok bung ziva",<br />
e format <strong>d<strong>in</strong></strong> salutul grecesc Kokv hpleccv (acuzativ). Meglenorom<strong>in</strong>ii<br />
cunosc de asemenea expresia4. 0 vor fi cunoscut probabil i <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> regiu-<br />
I Naselja, 31 : Svetozar Tumid, Piva i Pivtjani, p. 379-530. Registrul de nume are.<br />
lipsuri, Kmeica (p. 390, 392, 440), iar Vlaki Usov, pe hartA.<br />
2 Ibid,m, 31 : Svetozar TomiC, Banjani, p. 277-378.<br />
3 Ibidern, 4, p. 1-345 L St. Duèid, 2ivot i obiöifi plemena Mita, Kalumper" la p. 377_<br />
T. Capidan, Meglenoromtnii, II, p. 169.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN SERBIA MEDIEVALA 63'<br />
nea cucilor. Numele Ku 5i (dr. cuo, pl. cuci) se <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>g i la dacorom<strong>in</strong>i,.<br />
spre pild comuna Cuci <strong>in</strong> Transilvania (raion Ludus, reg. Cluj), Cuci-<br />
(comuna Dozesti, raion Oltetu, reg. Craiova), Cuci (comuna Bozieni, raion<br />
Negresti, reg. Iasi), Valea Cucilor (Tulcea), i e o poreclà (au m<strong>in</strong>cat cucul"),<br />
cum aratI I. Iordan1.<br />
Pe teritoriul de astgzi al Vasojevidilor, <strong>in</strong> estul Muntenegrului, pe<br />
cursul de mijloc al riului Lim s-au pAstrat urmAtoarele numiri 2 : Vlahov<br />
Grob, Vlaov Katun, Korbuliela Reka (rom. corb, corbul).<br />
<strong>in</strong> regiunca Drobitjak, astAA <strong>in</strong> Hertegov<strong>in</strong>a, avem denumirile Firlitor<br />
(asa se numeste o ru<strong>in</strong>g, i un sat pe tairnul, st<strong>in</strong>g al Tarei3, la marg<strong>in</strong>ea<br />
platoului Iezera) ; cuv<strong>in</strong>tul a pirli e de orig<strong>in</strong>e slavg, <strong>in</strong>sg toponimul e<br />
romanic, cum aratg forma adjectivului verbal <strong>in</strong> - tor : pirlitor. De asemenea<br />
Serban, Merulja (de la rom. mar) si Bukur. Cca mai veche numire pe care<br />
o atribuim vlahilor este <strong>in</strong>s/ aici b<strong>in</strong>ecunoscutul Durmitor (de la rom..<br />
a durmi), pe care 11 InconjoarA azi <strong>d<strong>in</strong></strong> trei pArti tribul vast al Drobnjacilor4.<br />
Dupa. JireCek Inca <strong>in</strong> 1379 se pomeneste5 un Pripchus Radoslavich.<br />
Vlachus de catuno .Drcbgnachy, iar la 1444 apare Radoe Slauerovich, Vlachus<br />
de Dromgnazi, ceea ce ne <strong>in</strong>dreptateste a presupune c i acest trib ar fi<br />
putut fi la orig<strong>in</strong>e vlah.<br />
Aproape de mare, <strong>in</strong> Boka°, un petec de Mc se numeste Dan6ulov<strong>in</strong>a<br />
(de la numele rom. DanJul), iar o apg, Matulov<strong>in</strong>a (mai put<strong>in</strong> sigurg ; dar<br />
ar putea s aibA la WA', un nume Matul). La§ki Brijeg (VlaSki, Brijeg)'<br />
ne trimite cu sigurantg la vlahi, ca i numele ce se 'mai <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>a, pe aici :<br />
Prodan Radulov, Radule Babid i Radulovid.<br />
Numele <strong>d<strong>in</strong></strong> urma se mai &este si <strong>in</strong> imprejurimile Raguzei7 :<br />
Radul<strong>in</strong>ovié, Radulovid, unde s<strong>in</strong>gurul toponimic caracteristic Kru6ica-<br />
(sat), e am<strong>in</strong>tit necontenit de la 1498 <strong>in</strong>coace. Formatiunile de nume<br />
Vlahu§i6, Vlahovid, Vlasió §i. Vldica ar putea reprezenta de asemenea<br />
urme de vlahi, daa le-am putea dovedi vechimea. Ca pretut<strong>in</strong>deni pe<br />
litoralul dalmat<strong>in</strong> si la Raguza, termenul vlah, a <strong>in</strong>ceput a se <strong>in</strong>trebu<strong>in</strong>ta<br />
cu alt <strong>in</strong>teles, dup, ce <strong>vlahii</strong> s-au asimilat cu desgvirsire. S-a numit asa<br />
mai <strong>in</strong>tli mice tgran slay, <strong>d<strong>in</strong></strong> imprejurimi, apoi tgranii ortodoxi, refugiati<br />
<strong>in</strong> nun:al' mai mare <strong>d<strong>in</strong></strong> regiunile ocupate de turci. Raguzanii i-au asezat<br />
1 I. Iordan. op. cit., p. 284.<br />
2 Naselja, 2, p. 513-611.<br />
3 T. Ippen, Novibazar und Kossovo (Das Atte Rascien), Viena, 1892, p. 70.<br />
4 Naselja, 1, p. 359-490.<br />
5 Staat und Gesellschaft, p. 33.<br />
6 Naselja, 9, p. 189-635.<br />
7 Ibidem, 23, p. 1-228, Dubrovnik i Okol<strong>in</strong>a [Raguza L Imprejurimilel, de Dr. Ilije<br />
S<strong>in</strong>dik. Dam aici clteva nume, pentru a se putea face comparatie : Kantula, Defulovié, Dulcit,.<br />
Komplita, Pupator, Rumora, Saraka, Skorsur.<br />
www.dacoromanica.ro
64 VLAI-III NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
pe refugiati <strong>in</strong> Pen<strong>in</strong>sula Stagno (Puncta Stagni, Stonski Rat), dupd cum<br />
aratd mkturii <strong>d<strong>in</strong></strong> chiar secolul al XIV-lea : In anii 1386 si 1387, consiliul<br />
m<strong>in</strong>or al republicii hotäri sa, fie primite <strong>in</strong> Stagno familiile, pdstorii, animalele<br />
si turmele vlahilor, care se refugiazd de frica turcilorl, iar <strong>in</strong> 1390<br />
se asezard tot acolo vlahi si sirbi, cu familiile si en vitele lor2.!Numkul ma<br />
mare al cdtunelor vlahe <strong>d<strong>in</strong></strong> regiunea aceasta, <strong>in</strong> secolul al XV-lea poate fi<br />
determ<strong>in</strong>at de noua miscare de populatie, generald acum, si mai masivá<br />
ea ori c<strong>in</strong>d.<br />
T<strong>in</strong>utul Rama <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia pastreazd un mai mare numfir de urme ale<br />
populatiei vlahe de altädatd. Milenko S. Filipovid, care s-a ocupat de a cest<br />
t<strong>in</strong>ut, observd cd <strong>vlahii</strong> de aici se pomenese la 1480 si mai tirziu, dar cd ei<br />
nu mai erau vlahi puri, ci pktori. De aceea <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>dm numele lor mai<br />
des <strong>in</strong> regiunile muntoase : Vlah §i. Vla<strong>in</strong>ja, <strong>in</strong> sus de satul Oragac, Vla§ki<br />
Put, un drum de munte care trece peste Ljubu§a, spre Duvanjsko Polje.<br />
(Vlah se numeste un loc <strong>in</strong> Oragac, iar Vla<strong>in</strong>a, Vla<strong>in</strong>ja se <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>d ca<br />
toponimice atit <strong>in</strong> Oragac, cit si <strong>in</strong> Polja). Numele comunei Lorelani (<strong>in</strong><br />
Duvno) are aspect romanic (dacd am admite forma Laurel > Ectur,<br />
hipocoristic de la Laurian). Piskulja e un nume sigur de al vlahilor format<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> radical slay cu art. -la. Kale (o holdd <strong>in</strong> cimpul <strong>d<strong>in</strong></strong> Erzdol rom. cale).<br />
Capare (Tapare), o pdclure <strong>in</strong> 8 apa, de la rom. cap, termen <strong>in</strong>tilnit de mai<br />
multe ori la <strong>vlahii</strong> balcanici, Butvr-Polje (sat apropiat <strong>d<strong>in</strong></strong> Hertegov<strong>in</strong>a)<br />
-e de asemenea romanic butur (<strong>in</strong> Banat) sau buture scorburd, trunchi<br />
scorburos, butuc". Inleresant e numele unei fisii de pdm<strong>in</strong>t <strong>in</strong> comuna<br />
SkrobuCani : Bu6er (dr. buc<strong>in</strong>
VLAHII DIN SERBIA MEDIEVALA 65<br />
ei : numele unui izvor <strong>in</strong> Gruidi, Lavarda la vard4), dovede§te ea ei<br />
vorbeau Inca o 1imba' romanicá <strong>in</strong> secolul al XV-lea §i al XVI-lea.<br />
Milenko Filipovié atribuie acestei populatii termenii biserice§ti pastrati<br />
Inca <strong>in</strong> regiune korisma §i eivanI:je (lat. jejunium), dar ei nu s<strong>in</strong>t<br />
dela vlahi. Termenii bae<strong>in</strong>a (st<strong>in</strong>g, cdtun") §i bae" (cioban de st<strong>in</strong>g")<br />
trebuie Insa explicati pr<strong>in</strong> vlahi, ea §i brzclar (un burduf <strong>in</strong> care se transportg<br />
br<strong>in</strong>za torba nao<strong>in</strong>jena od megne), pe care Dictionarul Academiei<br />
Iugoslave ii deriva gre§it <strong>d<strong>in</strong></strong> ital. borsa : noi credem ca ar trebui mai<br />
eur<strong>in</strong>d adus <strong>in</strong> legatura cu o formatie ca brcidoaie, bradoaied put<strong>in</strong>it'a<br />
pentru pastrat br<strong>in</strong>za", <strong>in</strong> Oltenia, Banat.<br />
E <strong>in</strong>teresant ca populatia sirbeaseg <strong>d<strong>in</strong></strong> t<strong>in</strong>utul Rarnei mai §tie de<br />
vechii locuitori, care au dispkut de mult, erede <strong>in</strong>s5, ea au fost greci (Grci)1.<br />
<strong>in</strong> Visoöka Nahija, studiata de Milenko S. FilipoviO, se gasese<br />
urmatoarele urme l'asate de vlahi : Antul, spahie <strong>in</strong> Radovlja, dupa o<br />
conscriptie <strong>d<strong>in</strong></strong> 1565/66 ; Botu§e, cirnp <strong>in</strong> Alj<strong>in</strong>idi (cf. Botaani, sat la Deeani,<br />
secolul al XIV-lea) ; Budelje, parte de cimp <strong>in</strong> Luka (tot aici Latica §i<br />
dealul Vla0ova); Buddelje, o localitate §i un munte (poate fi Budusel?);<br />
Bukuroviói, vechi locuitori <strong>in</strong> Visoko. Mosul" lor ar fi fost rdnit la Bucure§ti.<br />
De aici numele. Dar Bukur e nume obi§nuit la <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> pen<strong>in</strong>sul5,<br />
; Vlagiei, sat sub dealul Dobri Musulmani ; Via ji, ease catolice<br />
<strong>in</strong> Bukovlje, Plandigde §i Ratonj (fi<strong>in</strong>d catolice, nu s<strong>in</strong>t vlahe) ; Vlaofamilie<br />
<strong>in</strong> RiCice ; Vlasenica, ora§ <strong>in</strong> Bosnia ; Vlasenice sat In Sola-<br />
vili,<br />
koviói ; Vlah<strong>in</strong>ja, Vlah<strong>in</strong>je, sat <strong>in</strong> Bosnia ; Vlah<strong>in</strong>ja, cimp <strong>in</strong> Vlah<strong>in</strong>ja ;<br />
Vlah<strong>in</strong>jaci, loc <strong>in</strong> Vlah<strong>in</strong>ja ; Vlahova Gora <strong>in</strong> ZgdA6a ; Vlahoviéi, sat <strong>in</strong><br />
Skoparanovidi ; Vlagéi, sat <strong>in</strong> Kopogidi ; Vla,§kovo, loealitate ; Goronja,<br />
loc <strong>in</strong> Crnce §i <strong>in</strong> Popi ; Goronjiói, t<strong>in</strong>ut <strong>in</strong>,. Donji Zgogéi ; Durme, emigrati<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Kralupa ; Durmiéi, o ramura de fam. <strong>in</strong> Dobuj ; Durmi§i, loc In Visoka<br />
§1 <strong>in</strong>, BogaljiCi ; Kalimbare, Kolimbare, cimp <strong>in</strong> Monjari, de la numele<br />
de persoana Kalember (grec kal<strong>in</strong> imeran) rasp<strong>in</strong>dit de vlahi, Kopa5i,<br />
sat ; Koronatje, deal <strong>in</strong> Kamenice, de la rom. eurunat < eurune ; Latica<br />
localitate <strong>in</strong> Izbod i amp, <strong>in</strong> mune numiri, rom. lat ; 31116ugani, loe<br />
<strong>in</strong> Visoko, rom. meiciucci; Mi6anovia, <strong>in</strong> Breza, fam<strong>in</strong>e §i t<strong>in</strong>ut <strong>in</strong> Mauro-<br />
-viói ; MiJidi, t<strong>in</strong>ut <strong>in</strong> Kula-Banjere, rom. mic, pl. mici ; Pule, loc <strong>in</strong><br />
Loznic ; Radulovia, t<strong>in</strong>ut <strong>in</strong> Mamoviéi ; Sae, cimp <strong>in</strong> Seperci, rom. sac,<br />
pl. saci ; Saci, holda <strong>in</strong> Banjer.<br />
Milenko S. Filipovie considera ea nume vlahe §i urmAtoarele : Andresko,<br />
cirnp <strong>in</strong> satul Kopogiái, ar fi o formd adjectivala. Ea e de fapt o for-<br />
1 Dr. Milenko S. Filipovi6, Barna a Bosni (Naselja, 35).<br />
2 Naselja, 23, p. 191-644.<br />
8 Jireek considera. toponimicul Korona ca fi<strong>in</strong>d vlab, noi Insá ne Indoim.<br />
b. C. 2925<br />
www.dacoromanica.ro
66 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
matiune istrorom<strong>in</strong>a. Baku le, amp In Subot<strong>in</strong>ja ; cupr<strong>in</strong>de forma articulatI<br />
romanicul Bacul. Cele trei toponimice Kom<strong>in</strong>a (cimp, deal, izvor) si<br />
un altul, Kom<strong>in</strong>i (o coasa <strong>in</strong> Dobr<strong>in</strong>je) le derivg <strong>d<strong>in</strong></strong> limba greacg, dar addup'a,<br />
Dictionarul Academiei <strong>d<strong>in</strong></strong> Zagreb, ea, la sirbo-croati cuv<strong>in</strong>tul<br />
mit<strong>in</strong>d,<br />
ar fi <strong>in</strong>trat pr<strong>in</strong> mijlocirea limbei lat<strong>in</strong>e (cuv<strong>in</strong>tul rom<strong>in</strong>esc corespunzgtor<br />
ar fi eam<strong>in</strong>). <strong>in</strong> f<strong>in</strong>e, toponimicele Roman, Rumenata sau Rumaneta §i.<br />
virful de deal Rumanac le considerg de urme romanice, fEnd formate,<br />
de la Roman nume de persoang rorn<strong>in</strong>esc". Acesta <strong>d<strong>in</strong></strong> urmg S<strong>in</strong>g, e bizant<strong>in</strong>o-grecesc,<br />
de§i chiar Petar Skok sust<strong>in</strong>e caracterul shu romanic<br />
Celelalte s<strong>in</strong>t <strong>in</strong> mice caz discutabile. Kom<strong>in</strong> cu <strong>in</strong>teles de cAm<strong>in</strong>",<br />
vatrA" se <strong>in</strong>trebu<strong>in</strong>teazar <strong>in</strong> unele regiuni sirbo-croate apusene, poate<br />
fi deci apelativul sirbo-croat.<br />
Concluzia lui Filipovid meria s1 fie subl<strong>in</strong>iata : e mai presus<br />
de <strong>in</strong>doialit, c <strong>in</strong> toaa Bosnia au fost vlahi, <strong>in</strong> grupe mai midi<br />
sau mai mari, care au fgcut legatura <strong>in</strong>tre <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia §i cei <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Croatia §i Dalmatia. Grupurile de vlahi de aici se pot deci deosebi <strong>in</strong> dou'l<br />
straturi dist<strong>in</strong>cte, unul stfavechi, al doilea imigrat ulterior2.<br />
Glas<strong>in</strong>ac, regiune <strong>in</strong> Bosnia, <strong>in</strong> rasgrit de muntele Romanija, o<br />
faimoasä statiune preistoricg §i un b<strong>in</strong>ecunoscut punct vamal <strong>in</strong> <strong>evul</strong> <strong>mediu</strong>,.<br />
a fost studiatg, de Milenko S. Filipovid, unul <strong>d<strong>in</strong></strong> cei mai reputati etnologi<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Iugoslavia3. Cum aceastg regiune face parte <strong>d<strong>in</strong></strong> Starivlahul conceput<br />
mai larg §i e situatg la apus de Dr<strong>in</strong>a, pare semnificativ faptul c'a,' nu ne-a<br />
pgstrat nici un toponimic specific vlah. <strong>in</strong> onomastid, se <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>g doar<br />
.Furtul, nume identificat de Petar Skok cu rom. furt. Dupa," Milenkovid,<br />
1ns5, familia aceasta a imigrat nu de mult <strong>in</strong> Bosnia <strong>d<strong>in</strong></strong> rgsgritul Hertegov<strong>in</strong>ei,<br />
unde se nume§te i Pur1ilovid. Observam ca", §i derivatia <strong>d<strong>in</strong></strong> rom.<br />
furt nu pare de loc sigurg. De aceea s<strong>in</strong>tem nevoiti a constata c aceast5,<br />
regiune n-a avut <strong>in</strong> <strong>evul</strong> de mijloc populatie viaM. Milenkovid crede<br />
dimpotrivg, <strong>in</strong>teme<strong>in</strong>du-se pe dou'd fapte : 1) Ca, erau prezenti §i <strong>in</strong> alte<br />
regiuni ale Bosniei §i 2) cg prezenta lor e confirmatg pr<strong>in</strong> toponimicele<br />
Romanija, Stari Vlah i Mandra. <strong>in</strong> tot cazul, <strong>vlahii</strong> de aici s-au asimilat<br />
cu populatia sirbg mnc <strong>in</strong> prima jumgtate a secolului al XV-lea, <strong>in</strong>cheie<br />
<strong>in</strong>valatul iugoslav. In ce prive§te numele Romanija, noi credem c n-are<br />
nici o 1egAtur5, cu valahii, §i cg mai cur<strong>in</strong>d pare a fi o rem<strong>in</strong>iscentg a<br />
stap<strong>in</strong>irii bizant<strong>in</strong>e. Starivlahul §i-a ext<strong>in</strong>s limitele <strong>in</strong> conceptia populafa<br />
mult mai tirziu, c<strong>in</strong>d notiunea autenticA a termenului nu se mai <strong>in</strong>telegea.<br />
<strong>in</strong> ce prive§te ra'sp<strong>in</strong>direa termenului mandra pentru a§ezgrile sau eau-<br />
1 Glasnik Zem. Muzeja u Bosni i Herceg., XXX, p. 298.<br />
2 Nrselja, 25, p. 212.<br />
8 Didem, 32. Milenko S. Filipov:d, Glas<strong>in</strong>ac, p. 177 423.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAI-III DIN SERBIA MEDIEVALA 67<br />
nele pgstoresti, noi nu o putem atribui vlahilor, deoarece nu-i atestat<br />
nicgieri <strong>in</strong> legAturA cu <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> jumgtatea nordicg a Pen<strong>in</strong>sulei Balcanice,<br />
iar arom<strong>in</strong>ii n-au at<strong>in</strong>s niciodatA regiunea aceasta. Se pare ca, autorii<br />
Dictionarului Academiei Iugoslave s<strong>in</strong>t <strong>in</strong>dreptatiti s afirme c termenul<br />
e imprumutat de la greci, i cä rAsp<strong>in</strong>direa lui se datoreste dom<strong>in</strong>atiunii<br />
turcestil. Numele Beatoviei, care se <strong>in</strong>tilneste aici <strong>in</strong> mai multe localitAti<br />
(6avar<strong>in</strong>e, Brajakovici, epkovi6i) este explicat de Petar Skok just<br />
pr<strong>in</strong> rom. beat. De altfel ei au venit <strong>in</strong> Bosnia <strong>d<strong>in</strong></strong> Muntenegru, cu un secol<br />
<strong>in</strong> urm62.<br />
Regiunea care face legAtura <strong>in</strong>tre Sarajevo si Visaka Nahija,<br />
denumitg VogoMe, arat'a de asemenea urme de vlahi3 : Vla<strong>in</strong>je e un eimp<br />
<strong>in</strong> Gornja Bioas ; Vlah<strong>in</strong>ja, sat <strong>in</strong> Ioganica ; vlagia, sat <strong>in</strong> Kopogi6i.<br />
De remarcat numele Durme i Durmiei <strong>in</strong> Gornja Biaa, apoi Kerovie,<br />
pe care nu 1-am mai <strong>in</strong>tilnit si care ar putea s'A fie explicat de la rom.<br />
e<strong>in</strong>e, cu forma rotacizat6 are, <strong>in</strong> sirbo-croat'a ker (c<strong>in</strong>e"). Familia care<br />
poartg, acest mime e orig<strong>in</strong>arg <strong>d<strong>in</strong></strong> Kolag<strong>in</strong> i, &nig, cum ni se <strong>in</strong>dicg, numele<br />
ei adevArat e Sekiragi. In aceeasi comung, Joganica, o alt5, familie se<br />
numeste Bunioviei, pr<strong>in</strong> uimare forml nerotacizatA. Dar forma Buni<br />
ar putea fi <strong>in</strong>tr-adevàr de la Bunimir. Interesanth e numirea Katuije, un<br />
cimp <strong>in</strong> Kamenice (dacg s-ar putea deriva de la vechiul cuv<strong>in</strong>t rom.<br />
eatd, pisicg ; cf. Puscariu, Studii istroromive, II, p. 283). Familia Blagovi:ani<br />
<strong>in</strong> VogoRe a venit de undeva <strong>d<strong>in</strong></strong> jurul orasului Prizren, dar<br />
miracle lor vechi era Bradar (rom. brad). i <strong>in</strong> Joganica <strong>in</strong>tilnim un nume<br />
asemAnItor Bradie, familie orig<strong>in</strong>ara, <strong>d<strong>in</strong></strong> Bras<strong>in</strong>a, regiunea Neretvei.<br />
Breza e un cimp <strong>in</strong> Vogoke i altul <strong>in</strong> Kre', dar forma aceasta nu credem<br />
ca, ar avea la baz6 vechiul cuv<strong>in</strong>t romanic br<strong>in</strong>zd.<br />
Colaboratorii lui Cvijid au studiat Inca trei regiuni <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia,<br />
situate, ce-i drept, <strong>in</strong> regiunile <strong>d<strong>in</strong></strong>spre nord-vest, care, <strong>in</strong>ssa, au si ele<br />
citeva elemente <strong>in</strong>teresante.<br />
Astfel <strong>in</strong> Kraj<strong>in</strong>a Bosniei, <strong>in</strong> regiunea de mijloc a riului Una, studiat5,<br />
de Milan Karanovid4, <strong>in</strong>semnAm : Alunovia, familie <strong>in</strong> Krupa, emigrati<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Lika (rom. a/un) ; Drakula, familie <strong>in</strong> GiabeA emigratii, nu de mult<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Lika ; Drakuliei, mime de familie In Gornji Bugevid (au venit <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Korjeni6) ; alte familii, <strong>in</strong> Turska Jasenica (orig<strong>in</strong>arà <strong>d<strong>in</strong></strong> Lika), <strong>in</strong> Ostro<strong>in</strong>ica,<br />
Bihad etc. : Radulovidi, nume de familie <strong>d<strong>in</strong></strong> Gorjevac ; Bukariea,<br />
nume de familie <strong>in</strong> Grabei. Ar putea fi numele format <strong>d<strong>in</strong></strong> Bukur.<br />
1 Naselja, 32, p. 256 258.<br />
2 Mil. S. Filipovi é, op. cit., p. 258.<br />
3 Naselja, 26, p. 621 695.<br />
4 Ibidem, 20, p. 281 654.<br />
www.dacoromanica.ro
68 VLAHII NORD BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
ei stilt orig<strong>in</strong>ari <strong>d<strong>in</strong></strong> Lika ; Ltimitor, nume de voievod" <strong>d<strong>in</strong></strong> Bihad, poate<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> rom. domnitor (cf. pentru mn> m, durnitale < dumnitille). Cf. 0 Dimitor,<br />
munte, tot <strong>in</strong> Bosnia, <strong>in</strong> dreapta riului Sana ; Djal, familie <strong>in</strong> Bihad ;<br />
Durmiei, familie <strong>in</strong> Vidovska, emigratà nu de mult <strong>d<strong>in</strong></strong> regiunea Ped.<br />
0 alt5, familieo, <strong>in</strong> Peéigrad, §i o colonie a kudiéilor. Kalember, o familie<br />
orig<strong>in</strong>ara' <strong>d<strong>in</strong></strong> Korjeni6, <strong>in</strong> Hertegov<strong>in</strong>a. Un Kalemberovo Brdo gAsim<br />
<strong>in</strong> Zborigte. Kalemberii au acela0 sf<strong>in</strong>t patron ea 0 Drakuliéi ; C<strong>in</strong>ci,<br />
familie <strong>in</strong> Varogka Rijeka, ar putea sa, fie arom. tz<strong>in</strong>tzi, dar i pluralul<br />
de la C<strong>in</strong>ac, tot nume de farnilie <strong>in</strong> aceemi localitate ; Vla§ko Groblje,<br />
deal (507 m) <strong>in</strong> Caz<strong>in</strong>, dupa, un cimitir vechi.<br />
De subl<strong>in</strong>iat s<strong>in</strong>t si numele 2ivulja (a§ezare noug) i Murg<strong>in</strong>ovac<br />
(poate fi <strong>d<strong>in</strong></strong>tr-un rom. Murget). Muntele Lup<strong>in</strong>ja (1189 m) i curiosul<br />
Konjodor (nume de sat) nu pot fi considerate vlahe.<br />
Si mai <strong>in</strong>spre nord-vestul Bosniei, <strong>in</strong> a§a-zisa San<strong>in</strong>a 2upa, de-a<br />
lungul Sanitei, afluent al Sanei, s<strong>in</strong>t put<strong>in</strong>e urme caracteristicel : Vlani<br />
Biljani, un sat denumit astfel de musulmani ; azi se cheama% Srpski Biljani.<br />
Pr<strong>in</strong> urmare vlah = sirbese. Vla§ka Voda, un izvor <strong>in</strong> Smailbegova<br />
Prisjeka ; Vla§ki Budelj, sat numit Srpski Budelj. Forma numelui Budelj<br />
pare a ream<strong>in</strong>ti un dr. Budei ; Vlethka Sanica, sat denumit de musulmani<br />
a§a, altfel numele ei e Srpska Sanica.<br />
Evident dr aici nu avem a face cu rem<strong>in</strong>iscente ale populatiei vlahe,<br />
ci cu sirbi ortodoc0 numiti vlahi de catre musulmani. Nume <strong>in</strong>tr-adevar<br />
vlahe s<strong>in</strong>t : Radulovac i Raduloviei ; primul 11 <strong>in</strong>tilnim de dou'a" ori<br />
(cimp <strong>in</strong> Turski Biljani i altul <strong>in</strong> Hrustovo), al doilea, o latur5, a satului<br />
Budelj. Serbula, familie <strong>in</strong> Megjegje Brdo, venitil recent de pe la Petrovac.<br />
Discutabil este Kasari, izvor <strong>in</strong> Gornji Budelj. Nu ar putea fi ceisar<br />
(de la casä).<br />
In Bjelajsko Polje §i Bravsko, regiune situatg la sud-vest de Kraj<strong>in</strong>a<br />
<strong>in</strong> apropierea Unei, s<strong>in</strong>t 0 mai put<strong>in</strong>e asemenea urme2 : Serbul<strong>in</strong>a Vodica,<br />
izvor <strong>in</strong> Smoljana. erbula, familie <strong>in</strong> Smoljana venita <strong>in</strong> secolul al XVIII-lea<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Banjaluka. Raduloviei, familie <strong>in</strong> Cimete venit5, <strong>d<strong>in</strong></strong> Prkos ; alt5,<br />
familie <strong>in</strong> Vrto6e, venit5, <strong>in</strong> secolul al XVIII-lea <strong>d<strong>in</strong></strong> Donji Lapac ; alta<br />
<strong>in</strong> Bravska, imigratl recent <strong>d<strong>in</strong></strong> Grahovo. Kreco, nume de familie In<br />
Petrovac ; emigrati recent <strong>d<strong>in</strong></strong> Varcar Vakuf (rom. cret). In Krnja Jela,<br />
un nume Ketenigte, locul cAtunuhii.<br />
1 Naselja, 26. p. 245-304.<br />
2 Ibidem, 20, p. 281-654.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN CROATIA<br />
Vlahii <strong>d<strong>in</strong></strong> Valea Cet<strong>in</strong>ei<br />
Vlahii <strong>d<strong>in</strong></strong> Croatia apar mai <strong>in</strong>tii <strong>in</strong> istorie cu prilejul luptelor ce<br />
s-au dat impotriva lui Mladen Subid de Bribir', ban al Croatiei, comite<br />
al Zarei, pr<strong>in</strong>cipe al Dalmatiei si al doilea ban al Bosniei2. Puternicul<br />
magnat croat cu ambitii regale, dusmAnit de o bung, parte a nobilimii<br />
croate de pe litoral, slAbit de alianta oraselor rebele Sebenico si TraA,<br />
care erau sprij<strong>in</strong>ite <strong>in</strong> mod efectiv de &are republica venetiang,, nu gg,si<br />
<strong>in</strong> vara anului 1322 aliati mai cre<strong>d<strong>in</strong></strong>ciosi, cu sprij<strong>in</strong>ul cg,rora sg, poatg,<br />
t<strong>in</strong>e piept banului slavon Ioan Babonió, decit pe <strong>vlahii</strong> care, <strong>in</strong>tocmai<br />
ea si locuitorii <strong>d<strong>in</strong></strong> Polizza (Poljica), fuseserg, totdeauna tovara'si cre<strong>d<strong>in</strong></strong>ciosi<br />
ai familiei sale3. Asa trebuie sg, <strong>in</strong>telegern <strong>in</strong>formatia cronicarului<br />
Miha Madii de Barbazanis, care era contemporan cu aceste evenimente,<br />
desi cronica sa e defectuoasg, tocmai <strong>in</strong> locul care ne priveste4 : Tandem<br />
banns .21Iladenus, videns se esse confusum et devictuni s<strong>in</strong>e bello, misit comitem<br />
Georgium fratrem suum ad regem Ungariae, ut sibi impenderet auxilium.<br />
Semper adhaesit amicitiae et auxilio Vlacorum et Policianorum. . .<br />
Cum, cu drept cuv<strong>in</strong>t, observg,3. F. 8.igie, <strong>in</strong>tre auxilium §i. semper lipseste<br />
un cuv<strong>in</strong>t, crIci numai asa se poate explica evidenta confuzie ce o face<br />
autorul <strong>in</strong>tre ajutorul" asteptat <strong>d<strong>in</strong></strong> partea regelui si ajutorul vlahilor".<br />
1 Bribir sau Breberio fl derivA Skok (Prilog k ispitivanju hrvatskih imena mjesta, p. 1.<br />
ltr. <strong>d<strong>in</strong></strong> Nastavni V jesnik, XXII, 1914) <strong>d<strong>in</strong></strong> Barbaria pr<strong>in</strong> <strong>in</strong>ter<strong>mediu</strong>l unei forme Berberium.<br />
2 Lucius, De regno Datmatiae et Croatiae (ed. Schwandtner, III), p. 327. Cf. Szdzadok,<br />
28, p. 783.<br />
3 Despre aceste lupte vezi §i Vjekoslav KlaiC Bribirski Knezovi od plemena Subid do<br />
god, 1347 (Zagreb, 1897), p. 122 §i urm.<br />
4 Schwandtner, Scriptores rerum Hungaricarum, Dalmaticarum, Croaticarum et Slavonicarum<br />
veteres ac genu<strong>in</strong>i, III (Viena, 1748), p. 647.<br />
5 Rad 153, p. 10 fn articolul Miha Madijev de Barbazanis de Dr. Ferdo gt§ido A se vedea<br />
la bibliografie talmAcirea titlurilor de arti croate.<br />
www.dacoromanica.ro
70 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
Dar, oricum ar fi, <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>in</strong>formatiile acestui pretios izvor contemporan aflam,<br />
pentru <strong>in</strong>tiia data, de existenta vlahilor In Croatia. Se pare chiar ca'<br />
elementul vlah constituia partea cea mai mare si mai <strong>in</strong>semnata a armatei<br />
banului Mladen, cad cronicarul nostru urmeaza astfell : Item loannes<br />
Banus Babonig cum suis sequacibus persecutus est Mladenum usque Buiscam,<br />
ibi yugnam fecit magnam cum Vlacis, non modicam quantitatem<br />
bestialium, hom<strong>in</strong>um et jumentorum accipiens ... Banul Mladen se retrasese<br />
<strong>in</strong> fata fortei superioare a dusmanilor sai p<strong>in</strong>g la Bliska, o localitate,<br />
pe care ig.i.6 o identifica cu satul Bisko, situat spre sud de S<strong>in</strong>j si spre<br />
vest de riul Cet<strong>in</strong>ei2, unde <strong>vlahii</strong> sad dadura lupta cu banul Slavoniei si<br />
suferira <strong>in</strong>fr<strong>in</strong>gelea care le cast<strong>in</strong>g, nu put<strong>in</strong>e pagube <strong>in</strong> oameni si vite.<br />
Fara <strong>in</strong>doiala ca banul Mladen gasise valea Cet<strong>in</strong>ei ea B<strong>in</strong>d potrivita<br />
pentru retragerea trupelor sale, deoarece <strong>in</strong> apropiere erau cetatile<br />
<strong>in</strong>tarite, unde, <strong>in</strong> caz de nevoie, se putea refugia, dar si pentru Imprejurarea<br />
ca acest t<strong>in</strong>ut era locuit de <strong>vlahii</strong> sai cre<strong>d<strong>in</strong></strong>ciosi. Prada <strong>in</strong> vite o<br />
lila deci dusmanul <strong>in</strong>v<strong>in</strong>gator de la <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> imprejurimi, care locuieso<br />
statornic valea Cet<strong>in</strong>ei, dupa marturia documentelor croate.<br />
Aceste marturii s<strong>in</strong>t legate In secolul al XIV-lea si, <strong>in</strong> M<strong>in</strong>a parte,<br />
chiar si In jumatatea <strong>d<strong>in</strong></strong>tli a veacului urmator, de istoria unei familii<br />
puternice, a Nelipidilor, care ajunsera stap<strong>in</strong>i ai cetatilor si vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
t<strong>in</strong>utul acesta. Astfel, c<strong>in</strong>d regele Ludovic se impaca cu familia Nelipi6i,<br />
<strong>in</strong> toamna anului 1345, vilduva Yladislava si fiul salt m<strong>in</strong>or Ioan obt<strong>in</strong>ura<br />
confirmarea posesiunei asupra cetatilor <strong>d<strong>in</strong></strong> districtul Cet<strong>in</strong>ei, av<strong>in</strong>d,<br />
<strong>in</strong> schimb, sa predea regelui cetatile Kn<strong>in</strong>, Paitelj, Srb, Stog si Unac :<br />
ob hoc ... castrum nostrum regale Zyn vocatum cum districtu eius Cet<strong>in</strong>a<br />
apellato et quibusvis pert<strong>in</strong>enciis, item castrum Brechewo cum kampo qui<br />
vocatur Pogle, simulcum universis ipsorum tenutis, villis, possesionibus<br />
et eorum <strong>in</strong>colis seu populis Croatis et Olachis . .. Cetatea S<strong>in</strong>j e situata<br />
spre vest de Cet<strong>in</strong>a, iar spre nord-vest, l<strong>in</strong>g5, riul 6kola, se Int<strong>in</strong>de Petrovo<br />
Polje. Pe acest teritoriu se gaseau deci asezarile vlahilor, care, ca si <strong>in</strong><br />
Transilvania, Bateau <strong>in</strong> str<strong>in</strong>sa dependenta de anume cetati si erau cunoscuti<br />
cancelariei unguresti tot sub denumirea de Olachi. Regele Ludovic<br />
<strong>in</strong>trebu<strong>in</strong>teaza acelasi termen cu privire la vlahi si In anul 1372, c<strong>in</strong>d confirma3<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> nou posesiunile cneazului Joan Nelipiéi cum comitatu Cet<strong>in</strong>e<br />
nec non villis, <strong>in</strong>colis ...<br />
In aceeasi vreme <strong>in</strong>sa cancelaria venetiana li numeste Morolaci, ca<br />
si pe <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> celelalte parti ale litoralului dalmat<strong>in</strong>. Astfel, <strong>in</strong> anu11344<br />
1 Schw-mdtner, op. cit., p. 648.<br />
2 TC:vrtevce, TC.vri.vx, Zent<strong>in</strong>a, Centena [sec. X].<br />
a Smiciklas, Codex Diplomaticus, XI, p. 249-252, si XIV, p. 441.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN CROATIA 71<br />
zenatul signoriei <strong>in</strong>terv<strong>in</strong>e, la ruggm<strong>in</strong>tea vkluvei comitelui <strong>d<strong>in</strong></strong>, Kn<strong>in</strong><br />
§i a fiului sgu, Ioan Nelipid pe l<strong>in</strong>gg Grigorie Kurjakovid, sa' le restituie<br />
cele doug cgtune de morlaci (duos catunos suorum Morolacorum), pe care<br />
le de-t<strong>in</strong>e de la ei 1.<br />
Cel <strong>d<strong>in</strong></strong> urm6 Nelipid, Ivanig, fiul lui Ioan2, una <strong>d<strong>in</strong></strong> cele mai marcante<br />
personalitgti ale regatului croat <strong>in</strong> jumatatea prima a secolului al XV-lea,<br />
In cursul luptei tragice pe care a dat-o pentru a-§i salva proprietatile<br />
<strong>in</strong>t<strong>in</strong>se, pomene§te de repetate ori de <strong>vlahii</strong> sau morlacii sAi. Puternicul<br />
ban, neav<strong>in</strong>d nici un fecior, cguta s5, asigure fiicelor sale mo§tenirea bogatà<br />
ce avea s5, o lase dupg moarte. De aceea se <strong>in</strong>frgti cu Nicolae Frankapan,<br />
comitele de Veglia §i de aceea i§i m6rith fata Ecater<strong>in</strong>a dupg Ioan (Ari)<br />
Frankapan, fiul <strong>in</strong>fluentului magnat <strong>d<strong>in</strong></strong> Veglia, pe care, ca patrician<br />
spalat<strong>in</strong>, <strong>in</strong> prealabil 11 adoptase, dupa, dreptul roman. Acelemi motive<br />
1-au determ<strong>in</strong>at, <strong>in</strong> f<strong>in</strong>e, s5, zglogeascl fiicei sale, r<strong>in</strong>d pe r<strong>in</strong>d, cetatile<br />
-§i proprietgtile de care dispunea. In mai multe <strong>d<strong>in</strong></strong> aceste documente<br />
de z'alogire banul Ivanig face mentiune §i de vlahi. Astfel, c<strong>in</strong>d <strong>in</strong> mai 1424,<br />
zMoge§te fiicei sale pentru suma de 15 mii galbeni cetatea S<strong>in</strong>j cu comitatul<br />
Cet<strong>in</strong>a §i Travnik, el acordg et omnes suos Vlachos ubique <strong>in</strong> dom<strong>in</strong>io<br />
et tenutis suis et alibi ubivis residentes et commorantes . . ., cu alte cuv<strong>in</strong>te,<br />
li acorda §i pe toti <strong>vlahii</strong>, care s<strong>in</strong>t §i stau In domeniul §i stAp<strong>in</strong>irea sa<br />
§i oriunde altundeva ; documentul urmeaza, astfel : cum universis eorundem<br />
castrorum et comitatus villis, possesionibus, proventibus, redditibus,<br />
-tributis, terris cultis et <strong>in</strong>cultis . . . et generaliter quibuslibet utilitatibus<br />
et pert<strong>in</strong>entiis eorundem quomodocunque et qualiterewnque vocitatis et apellatis,<br />
ad dicta castra et comitatum et wlachos pert<strong>in</strong>entibus et spectantibus . . .3.<br />
Formula aceasta care mentioneazg pe vlahi algturi de cetAti §i<br />
comitate, ni s-ar pa'rea neobi§nuit'a, daca, n-am t<strong>in</strong>ea seam'a de imprejurarea<br />
el §i ei erau grupati <strong>in</strong>tr-o organizatie proprie. §i ca., departe de a<br />
fi numai pAstori ori numai iobagi legati de glie, ei erau <strong>in</strong> posesiunea unor<br />
-anume privilegii. Aceasta apare clar §i <strong>d<strong>in</strong></strong> textul celorlalte acte de zglogire<br />
ale banului Ivanig, dar mai virtos o dovedesc citeva diplome, care ni s-au<br />
pAstrat <strong>d<strong>in</strong></strong> aceemi epoca% §i pe care le vom discuta mai jos.<br />
In anul 1434 banul Ivanig Nelipid zgloge§te fiicei sale Ecater<strong>in</strong>a<br />
Frankapan, pentru suma de 50 mii de galbeni, cetgtile S<strong>in</strong>j, Travnik,<br />
ea6v<strong>in</strong>a, Omiglje, Clissa, Kljud, Kami6ac, Zvonigrad ac etiam omnes<br />
nostros morovlahos et catunarios ubique <strong>in</strong> dom<strong>in</strong>io et tenutis nostris exis-<br />
1 Mon. SI. Mer., II, p. 219-220,<br />
2 Turul, 1907, p. 70 §1 urm. Dr. Sufflay Milan ; A Nelipicsiek haggatika [Mo§tenirea<br />
Nelipicilorl.<br />
3 Mon. Hung. Hist., XXXV, p. 201-202.<br />
www.dacoromanica.ro
72 VLAI-III NORD-BALCANICI TN EVUL MEDIU<br />
tentes et habitantes1. Actul de zAlogire e datat la 24 mai 1434 §i <strong>in</strong> temeiu/<br />
acestuia vicebanul Domga de Vladihovici <strong>in</strong>troduse, <strong>in</strong> 15, iunie 1434,<br />
pe Cater<strong>in</strong>a Frankapan <strong>in</strong> posesiunea cetatilor Travnik, S<strong>in</strong>j, cu comitatul<br />
Cet<strong>in</strong>e, §i a vlahilor si (castrum Fsyn cum comitatu Cet<strong>in</strong>e, Castrum,<br />
Trawnik, <strong>in</strong> regno Croatie existentia et omnes wolachos ipsius ubique <strong>in</strong><br />
dom<strong>in</strong>io ipsius ac alibi ubivis residentes et commorantes cum universis . . .<br />
<strong>in</strong> quorum castrorum et prov<strong>in</strong>cie, ac volahorum et pert<strong>in</strong>entiarum earundem<br />
dom<strong>in</strong>ium et possessum ipsa dom<strong>in</strong>a Chater<strong>in</strong>a se et heredes suos legitime<br />
statui et <strong>in</strong>troduci vellet2, ceea ce capitlul <strong>d<strong>in</strong></strong> Kn<strong>in</strong>. se grabi sg, execute,<br />
<strong>in</strong>depl<strong>in</strong><strong>in</strong>d toate formalitg,tile (ipsi pariter accesissent ad predicta -castra<br />
et prov<strong>in</strong>ciam sen comitatum Cet<strong>in</strong>e ac wolahos et universas tenutas, metas<br />
et pert<strong>in</strong>entias, vic<strong>in</strong>os et commetaneos eorundem illac convocassent et corany<br />
eisdem <strong>in</strong>troduxissent et statuissent memoratam dom<strong>in</strong>am Cathar<strong>in</strong>am et<br />
suos heredes iure premisso videlicet titulo pignoris predicte ipsis <strong>in</strong>cumbents<br />
tenendum, prossidendum, utendum atque conservandum <strong>in</strong> quolibet castra<br />
ac comitatu et walahos3.<br />
In ajunul mortii sale contele Ivanig fu <strong>in</strong>vitat de regele Sigismund<br />
sg, ia parte, impreung, cu Frankapanii §i alti nobili la ocupatia teritoriului<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia (terra Homljan) pe care il det<strong>in</strong>use voievodul Sandalj. D<strong>in</strong>.<br />
scrisoarea regelui &Are banii Nicolae §i tef an Frankapan (26 aprilie<br />
1445), se vede c regele s-a adresat cu acest prilej §i vlahilor si, <strong>in</strong>tocmai<br />
a§a cum se adresa §i celorlalti magnati §i nobili ad tärii 4.<br />
In cur<strong>in</strong>d dupg aceasta <strong>in</strong>sa," se st<strong>in</strong>se banul Ivani§, eel <strong>d<strong>in</strong></strong> urma,<br />
vlAstar b'arbAtesc al familiei Nelipi é. Mo§tenirea pe care o ls o luà g<strong>in</strong>erele<br />
sAu Ani (Ioan) Frankapan, care se <strong>in</strong>tituleazg, cnez al Vegliei, Modrussei,<br />
Cet<strong>in</strong>ei §i Clissei §i ban al Dalmatiei §i Croatilor" §i de fapt e stáp<strong>in</strong> pe<br />
un teritoriu <strong>in</strong>t<strong>in</strong>s, de la Tersatto l<strong>in</strong>ga, Fiume spre sud, p<strong>in</strong>g, la Almissa,<br />
§i gura Narentei. Regele Sigismund <strong>in</strong>s'a pret<strong>in</strong>demo§iile Nelipi6ilor, care,<br />
dupg, dreptul ungar, ar fi urmat sg, treacgi <strong>in</strong> posesiunea coroanei, <strong>in</strong>lipsg,<br />
de erezi bgrbgte§ti. Hani Frankapan se opune, chiar §i cu putere armatg,,<br />
§i astfel izbucne§te lupta s<strong>in</strong>geroasg, pentru mo§tenirea Nelipiéilor 5.<br />
Fazele acestei lupte nu se cunosc mai de aproape. Probabil <strong>in</strong>s&<br />
ca, armatele regelui de sub conducerea lui Matko de Talovac au atacat<br />
1 Mon. Hung. Hist., XXXV, p. 250-251.<br />
2 Ibidem, p. 254.<br />
3 ibidem, p. 255-256.<br />
4 Ibidem, XXXV, p. 266 : idcirco eisdem fidelitatibus vestris firmo nostro sub edicto precipimus<br />
et mandamus, guatenus visis presentibus, guantocius tier! poterit, cum subsidiis el auxi-<br />
His fidelium nostrorum illustris regis Bosne, et magnificorum Georgii filii Wogzlai et lohannis fuji<br />
Iwan comitis Cet<strong>in</strong>e, comitum Corbavie ac nobilium et watahorum did! regni nostri Croatie guibus<br />
scripta nostra super<strong>in</strong>de direximus, prediclam terram Horn( fan. .<br />
5 Klaid Vjekoslav, Kreki knezovi Frankapani, I (Zagreb, 1901), p. 224 si urm. Cf.<br />
Turn! (1907), p. 80-84.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN CROATIA 73<br />
pe g<strong>in</strong>erele lui Ne1ipi pe teritoriul sau, unde avu s lupte cu <strong>vlahii</strong>, care<br />
statura si de astadata alaturi de banul rebel. Serviciile vlahilor, excelente<br />
Vara Indoia1, Indemnara pe banul llan s confirme legea vlahilor"<br />
cu drepturile de care se bucurau In aceasta parte a Croatiei i s ne lase<br />
unul <strong>d<strong>in</strong></strong> cele mai pretioase documente privitoare la <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Pen<strong>in</strong>sula<br />
Balcanica.<br />
In august 1436 banul Talovac izbutise s patrunda p<strong>in</strong>g sub cetatea<br />
S<strong>in</strong>j, pe care Frankapan o apara cu Indaratnicie §i succes. In octombrie<br />
1436 Frankapan mai rasplatea Inca pe un vlah cre<strong>d<strong>in</strong></strong>cios cu o proprietat e<br />
sub cetatea S<strong>in</strong>j, In vreme ce oastea lui Matko Talovac suferea pierderi<br />
s<strong>in</strong>geroase. Numai moartea lui Hani Frankapan, care se sfirsi <strong>in</strong> Impi e-<br />
jurari misterioase, puse cal-At acestor<br />
Legea" vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> Croatia e cupr<strong>in</strong>sa, <strong>in</strong> privilegiul banuluiHan<br />
Frankapan, care a fost publicat mai <strong>in</strong>tii <strong>d<strong>in</strong></strong>tr-o transcriptie lat<strong>in</strong>a, apoi<br />
si dupa orig<strong>in</strong>alul cirilie de Radoslav Lopa§ic 2. V. Jagió a tiparit 3 acest<br />
document dupa o copie <strong>d<strong>in</strong></strong> sec. al XVII-lea. Iata, <strong>in</strong> traducere, textul<br />
complet al acestui <strong>in</strong>teresant document :<br />
In numele tatalui i fiului i sf<strong>in</strong>tului duh, am<strong>in</strong>. Noi cnezul Haiti<br />
Frankapan, cnez al Vegliei i Modrusei, al Cet<strong>in</strong>ei si Clissei etc. ban al<br />
Dalmatiei si al croatilor, dam de stire, pr<strong>in</strong> acest hrisov deschis al nostrul<br />
fiecarui om caruia i se cuv<strong>in</strong>e, ca au venit In fata noastra, c<strong>in</strong>stitii ei<br />
bunii barbati, fosti supusi cre<strong>d<strong>in</strong></strong>ciosi i drepti ai banului Ivanig Ivanovi6,<br />
toti vlahi buni : Vigan DubraWid, N<strong>in</strong>oe Sankovid, Tomag Rodjevid,<br />
Matiag Vuke'id, Milió Ostojid, Dragió Prodanovid, Blaz Koèié, Hrela Golegevié<br />
, Vukat Vojnovid, Ivanig Grobakié, Budan Grubgid, Bilosav Draievié ,<br />
Elovac Draiivojevié, Radivoj Vitkoviá, Bulat Rustraiió, Ivan Poznanovió<br />
si toti ceilalti vlahi buni, rug<strong>in</strong>du-se i cer<strong>in</strong>d de la noi bunele i c<strong>in</strong>stitele<br />
lor legi obisnuite, pe care le-au avut sub fostul lor domn, banul Ivanig<br />
Ivanovié si sub tatal acestuia, cnezul Ivan. Iar noi cumpan<strong>in</strong>d i vaz<strong>in</strong>d<br />
dreapta i cuvi<strong>in</strong>cioasa lor rugam<strong>in</strong>te i cerete, am primit pe bunii barbati<br />
mai sus am<strong>in</strong>titi, fosti supusi cre<strong>d<strong>in</strong></strong>ciosi ai banului Ivanig, de supusi<br />
pentru noi i erezii nostri si le facuram, deteram i confirmarAm obisnuitele<br />
lor legi c<strong>in</strong>stite i bune i drepte, pe care le-au avut prea drepte i prea<br />
bune sub fostul lor domn, banul Ivani§ 0 sub tatal acestuia, cnezul Ivan;<br />
si sub care legi s-au servit ei i batr<strong>in</strong>ii lor. Iata i acelea bune legi :<br />
1. Mai <strong>in</strong>tii sa nu fie peste ei vreun cnez cu forta. Daca vreun cnez<br />
le-ar fi urlt, au sa se sfatuiasca cu noi, sa aiba voie a-I schimba.<br />
1 Turul (1907), p. 82 83.<br />
2 Mon. Hist. jur. SI. Mer., V, 1, p. 8 11.<br />
3 Arany fiir slay. Phil., XIV, p. 156 157.<br />
www.dacoromanica.ro
'74 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
2. Care vlah are sat, sg slujeascg cu uncia, iar care n-are sat (sg<br />
serveascg), &glare cu scut si cu sabie ori cu sggeti si cu sabie.<br />
3. C<strong>in</strong>e, porunc<strong>in</strong>du-i-se (I), nu merge la rdzboi, are sa plgteascg<br />
sase libre, <strong>d<strong>in</strong></strong> care a zecea parte se cuv<strong>in</strong>e voievodului vial. . .<br />
4. Calul ostAsesc sg nu i se ia <strong>in</strong> zglog pentru nici o v<strong>in</strong>g.<br />
5. Sa, nu se bat5, <strong>in</strong> rgstimpul de la S<strong>in</strong>-Stefan p<strong>in</strong>g la S<strong>in</strong>-Mart<strong>in</strong>.<br />
6. Iar c<strong>in</strong>d pleacg la thzboi, doug pgrti sg fie soldati, iar a treia<br />
parte sg se <strong>in</strong>grijeascg de M<strong>in</strong>g si iepe.<br />
7. Si sg nu fie peste ei voievod nici un croat, ci unul <strong>d<strong>in</strong></strong>tre ei sg<br />
le fie voievod, care le va porunci si se va sfgtui cu cnezul nostru.<br />
8. Si judecata sg le fie sub S<strong>in</strong>j, si la judecata lor s5, nu sadg nici<br />
un croat, ci enezul si juzii bor.<br />
9. Si cnezul si juzii lor sg aibg a desc<strong>in</strong>de de doug ori pe an <strong>in</strong>tre<br />
vlahi, <strong>in</strong>tre toti cei <strong>in</strong>sirati mai sts cite unul.<br />
10. Si sg nu fie <strong>in</strong>tre ei pedepsiti cu silnicie, ci pe fiecare sg-1 judece<br />
cu judecath dreaptg.<br />
11. Si <strong>d<strong>in</strong></strong> fiecare gloabg sg le fam<strong>in</strong>g o treime, iar juzilor li se dg a<br />
zecea parte <strong>d<strong>in</strong></strong> gloabe, iar <strong>d<strong>in</strong></strong> venitul nostru a zecea parte de gloabe<br />
cnezului.<br />
12. Iar dacl ar cgdea asupra cuiva gloabg, sg i se ia o oaie pentru o<br />
librg si o vacg pentru sase libre. Si sg i se dea termen p<strong>in</strong>g <strong>in</strong> ziva a<br />
dougzecea, iar dacg n-o rgscumpgrg pia, atunci, s5, o piardg.<br />
13. Fiecare easg are sg dea la Sf. Gheorghe un berbece sau o oaie<br />
fA un tap (ovan prihodnik) §i un cas, iar c<strong>in</strong>e-i asa de sgrac cl nu are cas,<br />
va da un veronez, apoi un galben dupg fuml- dupg legea lor 74 de bolantia,<br />
e<strong>in</strong>e are cai si treizeci de oi, iar c<strong>in</strong>e-i. . ., sg-i dea si doi galbeni sau imbri.<br />
14. Toamna de ziva Sf. Mart<strong>in</strong> sg aibg a da, dupg legea Mr, cite un<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong>ar de fiecare cal, <strong>in</strong> afath de cgtunari si dvornici.<br />
15. Iar <strong>in</strong> Cet<strong>in</strong>a sg nu dea tergov<strong>in</strong>g nic5,ieri.<br />
16. Si s5, nu fie sp<strong>in</strong>zurat nimeni <strong>d<strong>in</strong></strong>tre ei pentru nici o via,.<br />
17. Si mai sus-am<strong>in</strong>titii bgrbati toti buni cgtunari, slli t<strong>in</strong>g<br />
pentru s<strong>in</strong>e jumgtate <strong>d<strong>in</strong></strong> venitul de galbeni de la oamenii Mr, cum a fost<br />
sub fostul Mr domn banul Ivanis.<br />
18. Si sg nu fie silit vlahul care <strong>in</strong>susi nu are o sutg de libre, a-i da<br />
altui vlah o sutg de libre.<br />
19. Si sg nu fie dator a da domnului slugi ngimite, nici slugi de cai.<br />
1 In textul lui JagiC, care are altä <strong>in</strong>terpunctie, pasagiul acesta s-ar traduce astfel : apoi<br />
un galben (WO fum, 70 dupa legea lor si patru bolantia e<strong>in</strong>e are cal si 30 de oi, iar c<strong>in</strong>e e In<br />
Bo /ica si doi ducati sau un imbri, toamna de S. Mart<strong>in</strong>". Evident, transcrierea lui Jagid, cu<br />
<strong>in</strong>terpunctia data e gresitä si schimba <strong>in</strong>telesul textului.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN CROATIA 75<br />
20. *i. sirbul sa nu dea In judecata pe vlah, nici vlahul pe sirb.<br />
21. i sa nu fie <strong>in</strong>tre ei (aici textul e deteriorat), nici martor, nici<br />
jurator, vi nimeni (Entre ei sa' nu fie oficial, nici sa nu fie jurat, <strong>in</strong> afar5<br />
de 4 bolantia.<br />
22. i sa nu dea ierbarit la munte, nici <strong>in</strong> iernatice, nici aiurea, unde<br />
n-au dat nici pe vremea banului Ivani§.<br />
23. *i. croatii sa nu Ong vlah <strong>in</strong> afara de un pastor.<br />
Dupa aceasta cnezul vlah 0 toti bunii barbati scri§i mai sus, toti<br />
catunarii, s-au rugat de noi 0 s-au legat cu cre<strong>d<strong>in</strong></strong>ta vi sufletul Mr ca ne<br />
vor Beryl cre<strong>d<strong>in</strong></strong>cios nouà vi urma§ilor no§tri, iar noi ne-am fAgaduit 0<br />
am dat la aceasta cuv<strong>in</strong>tul nostru domnesc, ca vrem sa-i confirmAm <strong>in</strong><br />
toate legile Mr mai sus-scrise vi sa le t<strong>in</strong>em legile In vecii vecilor, pentru<br />
ei §i ramavita Mr, p<strong>in</strong>a c<strong>in</strong>d ne slujese drept vi cre<strong>d<strong>in</strong></strong>cios. Drept care am<br />
dat acest hrisov deschis al nostru, cad toti acevti mai sus scrivi barbati<br />
buni, catunari, cu fratii vi catunele vi comunele Mr s-au filgaduit, au primit<br />
0 s-au legat, cu cre<strong>d<strong>in</strong></strong>ta vi cu sufletele Mr, ca ne vor sluji, ei 0 urma§ii<br />
Mr, pe noi vi ramkitele noastre, drept vi cre<strong>d<strong>in</strong></strong>cios cu capetele, cu averea<br />
§i cu toata puterea lor, §i nu ne vor parasi pe noi 0 pe urmavii novtri,<br />
impotriva nici unui om. Scris In Clissa, luna martie 18, <strong>in</strong> anul de la<br />
na§terea lui Hristos 1436.<br />
*i. la toate cele zise mai sus ne-am legat tare, pentru ca sa fie cu<br />
sfatul vi cu buna lor vole".<br />
Importanta acestui act consista nu numai <strong>in</strong> faptul, ca ne-a pastrat o<br />
veche lege" a vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> Croatia Impreuna cu organizatia Mr, ci vi In<br />
faptul ca risipevte parerea aproape generala, vi totu0 eronata, ca <strong>vlahii</strong><br />
de pe coasta dalmat<strong>in</strong>a 0 <strong>d<strong>in</strong></strong> Croatia. erau numai nivte pastori nomazi.<br />
Dimpotriva unii catunari pomeniti aici, In numar de 14, aveau 0 sate,<br />
iar altii, devi mai saraci, erau Inzestrati totu§i cu anume privilegii.Ace§ti<br />
11vlahi buni", care t<strong>in</strong> la autonomia lor, pe care o <strong>in</strong>gradesc In chip cum<strong>in</strong>te,<br />
se dist<strong>in</strong>g, In f<strong>in</strong>e, clar atit de croati, cit §i de sirbi.<br />
-Until <strong>d<strong>in</strong></strong> catunarii pomeniti In legea aceasta, anume Vigan Dubravèió,<br />
cu fratele sau Grigorie §i cu nepotul au Miclauv, fura rasplatiti<br />
pentru serviciile lor cu o donatiune speciala de catre banul Han2. Acesta<br />
le dete o movie care mai Ina<strong>in</strong>te formase posesiunea postolarului lurid<br />
In Cet<strong>in</strong>a, sub cetatea S<strong>in</strong>j, 0 In satul SochaCa, tvi Inca una, tot sub S<strong>in</strong>j<br />
care fusese a lui Iurko Galardié, 0 anume tot pam<strong>in</strong>tul, viile, gra<strong>d<strong>in</strong></strong>ile 0<br />
f<strong>in</strong>atele ce-i apart<strong>in</strong>usera 1<br />
1 Mon. Hist. jur. SI. Mer., VI, 1, p. 148.<br />
www.dacoromanica.ro
76<br />
VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
Aceasta donatie facuta unui vlah e ultimul document iscalit de<br />
banul Rani Frankapan, care muri, cur<strong>in</strong>d dupg aceasta. Vaduva sa Ecater<strong>in</strong>a<br />
fu nevoita sa se impace cn regele ungar pentru a salva pe seama<br />
fiului ei m<strong>in</strong>or macar mo§tenirea Frankapanilor. Proprietatile familiei<br />
Nelipid fura' donate de Sigismund. noului ban croat Matko de Talovac,<br />
care ajunse astfel domn i peste <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Cet<strong>in</strong>a.<br />
De la familia Talovac n-au lamas decit foarte put<strong>in</strong>e documente,<br />
<strong>in</strong> care sa se mentioneze §i <strong>vlahii</strong> lor <strong>d<strong>in</strong></strong> Cet<strong>in</strong>a. Astfel <strong>in</strong> 1443 Vigan<br />
Dubravëié cu nepotul sau Miclau§ obt<strong>in</strong>ura de la banul Petru de Talovac<br />
iernaticul Koprivno, muntele Prvedr<strong>in</strong>a §i cimpia ,*"irna", pentru serviciile<br />
lor cre<strong>d<strong>in</strong></strong>cioase 1<br />
In 1471 regele Matei don& vlahului sau (Walacho nostro) Mart<strong>in</strong><br />
Dehonijevid <strong>d<strong>in</strong></strong> Koprivno §i neamului sau, sili§tea Lovazidi situata <strong>in</strong><br />
jupania Cet<strong>in</strong>ei 2 In anul 1476, cneazul Lacko de Talovac facu pe Mic1au§<br />
Dehojevid cnez vlah al t<strong>in</strong>utului vlah dup l. legea vlaha, <strong>in</strong> a§a chip cum<br />
1-au ales <strong>vlahii</strong>, a§a Ii confirmárn §i 1-am confirmat, cit va tri, c vrem<br />
sa-1 t<strong>in</strong>em §i nu-1 vom cobori la mai put<strong>in</strong> <strong>in</strong> viata sa". Urmeaza3 formula<br />
obiouith <strong>in</strong> asemenea litere de confirmare, care ne aduce §i citeva <strong>in</strong>formatiuni<br />
noug : Drept aceea i-am dat cuv<strong>in</strong>tul §i cre<strong>d<strong>in</strong></strong>ta noastra domneasca,<br />
sa nu dam crezare niciodata nici la o pirá impotriva sa, care<br />
nu i s-ar spune <strong>in</strong> fatar §i nu s-ar gasi cu dreptate, ca-1 vom ajuta spre<br />
folosul san i ca-1 primim §i 1-am primit de dreapta §i cre<strong>d<strong>in</strong></strong>cioasa sluga<br />
a noastra, pentru a ne servi drept §i cre<strong>d<strong>in</strong></strong>cios dupa legea vlaha".<br />
In primele decenii ale sec. al XVI-lea dieta croata caracteriza pe<br />
<strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Cet<strong>in</strong>a astfel : Wolahi de Cet<strong>in</strong>a. . . <strong>in</strong>ter ceteros hy sunt <strong>in</strong>signiores,<br />
ceea ce vor fi fost, de fapt, <strong>in</strong> temeiul privilegiilor ci§tigate pentru<br />
ere<strong>d<strong>in</strong></strong>ta i pentru stralucitele lor virtuti militare4.<br />
iahii<br />
regali<br />
Documentele croate arn<strong>in</strong>tesc adeseori pe <strong>vlahii</strong> regali sau pe <strong>vlahii</strong><br />
regatului Croatiei (Volahi regni nostri Croatie, omnes Volahi regni nostri<br />
Croatie, Olahus regalis), care erau supu§i ai regelui i stateau sub jurisdictia<br />
banului croat en re§e<strong>d<strong>in</strong></strong>ta <strong>in</strong> Kn<strong>in</strong>. Sub aceasta denumire avem<br />
sa <strong>in</strong>telegem deci pe <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> banatul" croat, apart<strong>in</strong>atori mai virtos<br />
cetatii Kn<strong>in</strong>. Ei s<strong>in</strong>t, MI% <strong>in</strong>doialä, acei morlaci pe care, dupa cum ne<br />
1 Mon. Hist. jur. SI. Mer., VI, 1, p. 156.<br />
2 Ibidem, V, 1, p. 3.<br />
3 Ibidem, p. 11-12.<br />
a Mon. SI. Mer., 38, p. 43.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN CROATIA 77<br />
relateaza" ambasadorul ormului Trail, <strong>in</strong> ahul 1348, ii reclama vicebanul<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Kn<strong>in</strong>, deoarece s-au Mcut v<strong>in</strong>ovati de rebeliune impotriva regelui<br />
ungar si s-au refugiat apoi sub protectiunea ormului Trail', Se pare ca,<br />
ace§ti morlaci au luptat contra regelui Ludovic cu prilejul thzboiului pe<br />
care 1-a avut cu Venetia si cu orasele dalmat<strong>in</strong>e. De altm<strong>in</strong>teri §tim ca,' <strong>in</strong><br />
astea lui Ludovic se aflau i vlahi recrutati unii <strong>d<strong>in</strong></strong> t<strong>in</strong>utul Cet<strong>in</strong>ei, unde<br />
elementul vlah dispunea 0 de o organizatie militar, dar 0 <strong>d<strong>in</strong></strong> banat",<br />
-made erau destul de numero§i, pentru ca, <strong>in</strong> secolul urmAtor, &á fad, o<br />
parte <strong>in</strong>tegranth a banderiului Banatului.<br />
Un document <strong>in</strong>teresant <strong>d<strong>in</strong></strong> sec. al XIV-lea ne-a pastrat (1376)<br />
numele lui Petar Martié, care se <strong>in</strong>titula comes T<strong>in</strong>iuii et Holachorum,<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> care se poate deduce <strong>in</strong>iportanta elementului vlah <strong>d<strong>in</strong></strong> preajma cetAtii<br />
Kn<strong>in</strong> 2.<br />
In 6 mai 1430, regele Sigismund zglogeste lui Nicolae Frankapan<br />
Hermann de Cilia orasele Biha6 si Scardona, castelul Repaciu, cethtile<br />
Sokol, Nka, Rmanj, Kn<strong>in</strong>, Lab, Vrhrika §i Ostrovita, dar §i pe <strong>vlahii</strong><br />
regatului croat, precum i comitatele Lika i Poljica 3.<br />
In asemenea chip se pomenesc ace§ti vlahi ai regatului Croatiei"<br />
si <strong>in</strong> diplomele de z6logire ale aceluia§i rege, date <strong>in</strong> 6 aprilie 1431 si<br />
16 ianuarie 1434 tot lui Nicolae Frankapan, comitele de Veglia 4.<br />
Acelora§i vlahi se adreseazI, <strong>in</strong> anul 1436, banul Matko Talovac<br />
78 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
zAlogire ale regelui Sigismund, aceasta se poate afirma en preciziune<br />
despre <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> preajma ceatilor Kn<strong>in</strong>, Vrhrika §i Ostrovita. Indeosebi<br />
despre <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Vrhrika face mentiune un document al regelui Matei,<br />
care In anul 1463 acorda lui Ivan, fiul lui Paul 6ubretié <strong>d<strong>in</strong></strong> Vrhrika, pe<br />
toti <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> neamul Tulid, <strong>d<strong>in</strong></strong> preajma cetgtii Vrhrika 1.<br />
Vlahii regali, asezati si ei In &tune, avurg, s sufere paguld chiar<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> partea conationalilor. Astfel, <strong>d<strong>in</strong></strong> scrisoarea vice-banului croat<br />
(31 octombrie 1399) aflgm &A, vlahul regal Than Trani elich (pro parte Iohannis<br />
Tranicich olachi regalis) a pirit pe Brayk Merucich, vlahul comitelui<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Krbava, c ar fi nv1it hote§te, Impreung cu c6tunu1 sgu, asupra cgtunului<br />
regal, jefu<strong>in</strong>du-i si pràdIndu-i de toath averea Mr. Ei au Mut pe Ioan<br />
si pe <strong>vlahii</strong> Mil au rAnit de moarte pe femeile lor, i-au dezbracat de ha<strong>in</strong>e<br />
si i-au lsat numai pe jumAtate vii 2<br />
Cercetarea fàcutg, de cAtre capitlul <strong>d<strong>in</strong></strong> Kn<strong>in</strong> a constatat c1 de fapt<br />
<strong>vlahii</strong> comitelui de Krbava au bätut §ase vlahi regali §i pe o femeie, lumud<br />
17 oi si o sabie si omor<strong>in</strong>d doi cai ai vlahilor regali 3.<br />
Evident, In cazul de fa ta. e vorba de o ceartg Intro du atune<br />
vlahe Invec<strong>in</strong>ate. Vlahii regali se dovedirà, impreunl cu caunarii Mr,<br />
mai slabi.<br />
Intr-o listh In care s-au consemnat d'arile <strong>d<strong>in</strong></strong> Croatia., de la Inceputul<br />
sec. al XVI-lea, un rol Insemnat joaca' <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Kn<strong>in</strong> : Item Walachi<br />
T<strong>in</strong>n<strong>in</strong>ienses dicati fumis 11110, , facientes fl. He XXV. Item ex istis<br />
dom<strong>in</strong>us solus relaxavit ipsis Walachis fl. XXV, de isto dom<strong>in</strong>us non recordatur<br />
relaxasse. In numAr destul de mare erau la Obrovt : Item Walachi<br />
Petri Tarnok ad Obrovacz fumi 1110 XI, relaxavit per disposicionem<br />
dom<strong>in</strong>us Karolo comiti, facientes fl. 110 VI, apoi : Walachi Pauli Chrobrethyth<br />
<strong>in</strong> f<strong>in</strong>ibus fuerunt dicati fumis XVI, facientes fl. VIII, quos relaxavit<br />
dom<strong>in</strong>us per literas... if ychak cum Walachis Sarkonis fumi XXIX,<br />
facientes fl. XX relaxavit dom<strong>in</strong>us Sarkoni... Item, ut superius, ad<br />
Obrcwacz pert<strong>in</strong>entes fuerunt dicati fumis Inc XI, facientes, fl. VI4.<br />
I Rad. Lop06, Hrvalski L'rbari, In Mon. Hist. jur. SI. Mer., V, 1, p. 3.<br />
2 Mon. SI. Mer., XLII, p. 109-110 : quod pridem Brayk Merucich olachus rnagistri<br />
Pauli fuji Klruli comfits Corbavie cum suo catuno lairoc<strong>in</strong>aliter super ipsum lohannen et catunurn<br />
eius irruendo omnibus bonis apud eos repertis depredasset, ipsumque lohannem el ad ipsum pert<strong>in</strong>entes<br />
olacos ac eorum mulieres letalibus vulneribus af fecissent et vestibus spoliatos setnivivos<br />
rel<strong>in</strong>quissent nullis eorum demeritis aut culpis exigentibus...<br />
3 Ibidem, p. 110-111 : quod ipsi sabbato proximo post festum omnium sanctorum ad<br />
catunum lohannis Tranicich accedendo sex olachos regales et unam mulierern <strong>in</strong> eodem catuno<br />
diris vulneribus sauciatos fide vidissent oculata scivissentque ab omnibus, quibus decuisset, palarn<br />
et occulte diligenter <strong>in</strong>vestigando, quod otachi Mreucii vorati comitum de Corbavia more Ictiroc<strong>in</strong>fo<br />
veniendo dictos olachos vulnerassent, decem et septem oves recepissent et asportassent, el duos equoseorundem<br />
olacItorum regalium <strong>in</strong>terlecissent et unum gladium similiter recepissent propria eorum<br />
p otent ia med ian le.<br />
4 Mon. Hung. Hist., XI, p. 16-19.<br />
IP<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN CROATIA 79<br />
Un noroc deosebit ne-a pgstrat o serie de documente pe temeiul<br />
cArora se poate restabili istoria mai mult decit secularg a unui neam de<br />
vlahi regali, care s-au asezat <strong>in</strong> anul 1365 <strong>in</strong> satul Vid6eselo, situat Intro<br />
Kerka i Zrmanja. Fiii lui Silan : Priban, Ratko, Dudan, Vojihna<br />
Mladen, toti vlahi ai regelui <strong>in</strong> regatul Croatiei", obt<strong>in</strong>ufa de la banul<br />
croat, <strong>in</strong> 16 martie 1365, pentru serviciile lor cre<strong>d<strong>in</strong></strong>cioase, un teritoriu<br />
regal, care apart<strong>in</strong>ea banului, anume Wydchezelo, Intre Kegal si Zirmanja.<br />
Acest teritoriu stAtea pustiu si de aceea banul 11 acora,' vlahilor<br />
pomeniti, pentru ca sà-1 cultive i s6-1 populeze. Daca, deci <strong>vlahii</strong> ar izbuti<br />
sa. atrag5, oameni, care ar construi case acolo, banul Ii elibereazg, de<br />
toate sarc<strong>in</strong>ile, pe un termen de trei ani, de la data sosirii lor. DupI<br />
trei ani impl<strong>in</strong>iti ei vor presta vlahilor aceleasi servicii, ca i cei1aii oameni<br />
de seama bor. Vlahii <strong>in</strong>s60 mostenitorii lor vor avea s serveasai banului<br />
Ii urmasilor sai cu armele si ea osteni (more armigerorum et woytanis)1.<br />
Ceea ce ne atrage, mai !nth, luarea am<strong>in</strong>te asupra acestui document,<br />
e ca, banul <strong>in</strong>trebu<strong>in</strong>teazg aid termenul obisnuit vlahi". Se pare<br />
<strong>in</strong>sá ca de astadata <strong>vlahii</strong> regali" <strong>d<strong>in</strong></strong> ViReselo erau ca niste adevarati<br />
nobili, carora, pe teritoriul obt<strong>in</strong>ut, li se prestau anume servicii. Ei Inii<br />
erau datori a face numai serviciu ostkesc. Despre posesiunea Vid6eselo,<br />
pe care documentul o aratá <strong>in</strong>tre Kegal i Zirmanja, Klaió crede c5, era<br />
situata <strong>in</strong> vec<strong>in</strong>atatea satului Mari, care apart<strong>in</strong>ea familiei nobile de<br />
Kega12.<br />
Mediul <strong>in</strong> care a ajuns neamul Silanestilor n-a fost <strong>in</strong>sa nicidecum<br />
b<strong>in</strong>e dispus fatA de <strong>vlahii</strong> nostri. Vedem aceasta <strong>d<strong>in</strong></strong> diploma reg<strong>in</strong>ei Elisabeta,<br />
care <strong>in</strong> 12 martie 1385 porunceste banului croat s ocroteasca<br />
pe fratii Dudan, Priban si Ratko, fiii lui Silan (Zylan), impotriva unor<br />
vec<strong>in</strong>i, si <strong>in</strong> special <strong>in</strong> contra lui Goislav, fiul lui Itukavi6, care le-a facut<br />
multe nedreptgti i pagube <strong>in</strong> mosia lor numita Vichalaycyth". Vlahul<br />
Dudan (Olahus noster fidelis) s-a plIns personal care reg<strong>in</strong>a, care a t<strong>in</strong>ut<br />
sa le asigure protectiunea sa, <strong>in</strong> chipul acesta3.<br />
In 8 august 1407, banul Caroll restituie pe Milut<strong>in</strong> Danici <strong>in</strong> posesiunea<br />
sa Berdari <strong>d<strong>in</strong></strong> Zrmanja. Acest Milut<strong>in</strong>, care era <strong>d<strong>in</strong></strong> neamul Sillnestilor,<br />
afirma c'a a primit Berdari ca posesie nobilitara pentru serviciile<br />
sale si ea o det<strong>in</strong>e de doug generatii. Banul <strong>in</strong>sa nu-i recunoscu dreptul<br />
la Berdari, decit dupa ce exam<strong>in</strong>a pretentia sa impreuna cu nobilii croati<br />
cu <strong>vlahii</strong> buni".<br />
I Mort. SI. Mer., XLII, p. 3-4.<br />
2 Ibidem, p. XXVI.<br />
Ibidem, XLII, p. 4.<br />
Ibidem, p. 6.<br />
www.dacoromanica.ro
00<br />
VLAIIII NORD-B XLCANICI IN EVUL. MEDIU<br />
Berdari de care se pomene§te aici forma de mult proprietatea familiei<br />
Keglevici, care se pare ca. de ast/ data, n-avea destulg <strong>in</strong>fluent/ pentru<br />
a-§i apgra mo§ia. Abia dupl trei decenii Incepe procesul de revendicare al<br />
lui imun Keglevici, <strong>in</strong> numele sau, al tatalui au 8tepan §i al fratelui<br />
sau Nenad. Judecata s-a t<strong>in</strong>ut, mai <strong>in</strong>tii <strong>in</strong> Kn<strong>in</strong> de catre loctiitorul<br />
banului §i de nobilii croati ca juzi. iiiiiun Keglevici piri pe <strong>vlahii</strong> regali<br />
Milut<strong>in</strong> zis Cup§or, cu fii, cu fratii §i cu tot neamul sau, pentru posesiunea<br />
Berdarilor, si pe Nicolae Dudanovici, cu fratii §i nepotii <strong>d<strong>in</strong></strong> neamul säu,<br />
pentru posesiunea Bahtici. Scaunul de judecat/ al nobililor <strong>d<strong>in</strong></strong> Kn<strong>in</strong>,<br />
<strong>in</strong> <strong>in</strong>telegere cu ambele parti litigante, hotgri sa supuna cauza spre deliberare<br />
banului Ivan Frankapan ; acesta <strong>in</strong>sà, deliber<strong>in</strong>d-o citäva vreme,<br />
o restitui <strong>d<strong>in</strong></strong> nou scaunului de judecat/ al nobililor <strong>d<strong>in</strong></strong> Kn<strong>in</strong>, care fixa<br />
termen pentru a judeca procesul pe ziva de 12 septembrie 1435. La<br />
aceasta data se prezent/ <strong>in</strong>s/ numai 8i<strong>in</strong>un Keglevici. Vlahii am<strong>in</strong>titi, de§i<br />
au fost citati <strong>in</strong> mod legal, n-au venit la judecatl. Astfel, ei au riscat sl<br />
piarda procesul, dup/ ce 34 de nobili vec<strong>in</strong>i au jurat ca ambele posesiuni<br />
Berdari §i Bahticii au apart<strong>in</strong>ut totdeauna Keglevicilor. Vlahii au fost<br />
condamnati la pierderea celor doug posesiuni §i la desp/gubire. Sent<strong>in</strong>ta<br />
aceasta fu confirmata apoi §i de banul Ivan Frankapan §i mai pe urma<br />
§i de catre regele Sigismund. La <strong>in</strong>ceputul anului 1436, delegatul regelui<br />
Stepan Mihanovici §i canonicul <strong>d<strong>in</strong></strong> Kn<strong>in</strong>, Mihail, au <strong>in</strong>trodus <strong>in</strong> mod legal<br />
pe Keglevici <strong>in</strong> proprietatea celor doll/ satel.<br />
In asemenea dificila situatie se prezentar/ <strong>vlahii</strong> Milut<strong>in</strong> Danici<br />
§i Mikola Dudanovici la curtea <strong>d<strong>in</strong></strong> Buda, pentru a se pl<strong>in</strong>ge regelui Sigism<strong>in</strong>d.<br />
Regele ii aseultá §i, consider<strong>in</strong>d, far/ Indoialà, meritele lor ostà-<br />
§e§ti, dete <strong>in</strong>data porunca (28 aprilie 1436) lui 8imon Keglevici sl restituie<br />
vlahilor am<strong>in</strong>titi posesiunile Bathici (Bathy) §i Berdari (Bredal).<br />
In acest chip, <strong>vlahii</strong> Silane§ti obt<strong>in</strong>ura <strong>d<strong>in</strong></strong> nou cele d.ou/ sate pe care<br />
le pierdusera <strong>in</strong> proces. Dupa moartea lui 8imun Keglevici, vaduva sa<br />
Clara purtá mai departe procesul contra vlahilor. Dar <strong>in</strong> vreme ce ace§tia<br />
cautau sa obt<strong>in</strong>a de la Keglevici Inca §i un al treilea sat, Konjkice, vaduva<br />
Clara cu fiul ei m<strong>in</strong>or, imun, se str/duiau sa scoata pe vlahi §i <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
posesiunea Videeselo, care acum se numea Krivonos. *i. de fapt, dupa<br />
moartea regelui Sigismund (1437), Clara Keglevici izbuti sa obt<strong>in</strong>a o<br />
sent<strong>in</strong>t/ favorabila a banului Matko Talovac, confirmata pe urma §i de<br />
catre regele Vladislav, pr<strong>in</strong> care i se recunoscu posesiunea celor patru sate.<br />
Vlahii furä despoiati <strong>d<strong>in</strong></strong> nou de proprietatile lor, §i de astadata li se lug<br />
§i Videeselo (Krivonos), la care aveau drept <strong>in</strong>contestabil2. Procesul <strong>in</strong>s/<br />
1 Mon. SI. Mer., XLII, p. 9-10.<br />
2 lbidem, p. 12-14.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAI-III DIN CROATIA 81<br />
nu se term<strong>in</strong>a nici cu aceast6 sent<strong>in</strong>ta'. Vlahii erau reprezentati acum pr<strong>in</strong><br />
Mikula Dudanovici, Radul Gerdovici, Alimer §i Petru, fiii lui Milut<strong>in</strong>,<br />
Iuan Ga166 §i. Filip Jakusovid (Volachi huius banatus regni Croacie).<br />
Totu§i ei nu furl <strong>in</strong> stare a dovedeasa §i. cu documente scrise posesiunea<br />
celor patru sate, §i de aceea banul Petru Talovac pronuntl <strong>d<strong>in</strong></strong> nou sent<strong>in</strong>ta<br />
<strong>in</strong> favorul Keglevicilor. Unii <strong>d<strong>in</strong></strong>tre vlahi nu mai apelarI <strong>in</strong> ce prive§te<br />
satele Krivonos, Bahtici §i. Berdari ; dar Ivan Gal 6.i.6 §i Filip Jakusovid<br />
atacarl sent<strong>in</strong>ta <strong>in</strong> partea care prive§te posesiunea Konjkica, despre<br />
care afirmau a au obt<strong>in</strong>ut-o pr<strong>in</strong> donatiune de la regele Ludovic <strong>in</strong> anul<br />
1384. Cercet<strong>in</strong>du-se mai de aproape documentul, s-a constatat ca, el e<br />
falsificat, R<strong>in</strong>d datat doi ani dupl moartea numitului rege. Astfel furl<br />
resp<strong>in</strong>§i. <strong>vlahii</strong> §1 de catre banul Petru Talovac, <strong>in</strong> ziva de 27 iulie 1444, iar,<br />
In 13 octombrie 1446, sent<strong>in</strong>ta aceasta nefavorabill fu confirmatg §i de<br />
catre guvernatorul Ioan Huniadi 1.<br />
Seria documentelor, care privesc acest proces nu se isprgve§te aiei.<br />
Se pare cl <strong>vlahii</strong> no§tri, ca buni soldati, <strong>in</strong>cepur a. a fi <strong>d<strong>in</strong></strong> nou apreciati<br />
la curtea regal./ <strong>d<strong>in</strong></strong> Buda, a clrei politic/ gravita acum spre t<strong>in</strong>uturile<br />
primejduite de turci. De aceea regele Ladislau2 <strong>in</strong>noi, <strong>in</strong> 24 iunie 1453,<br />
pentru <strong>vlahii</strong> si (Wolachorum regalium regni Croacie) dreptul la posesiunea<br />
Vid6eselo, numit5, §i Krivonos (nove sue donacionis regie titulo).<br />
Intre <strong>vlahii</strong> care fur/ obligati a respecta conditiile <strong>in</strong> care se acordI <strong>in</strong><br />
-t<strong>in</strong>utul de acolo asemenea posesiuni, se am<strong>in</strong>tesc acum : Radan §i. Iura,<br />
fiii lui Gerd, Stawew" fiul lui Welay, Ladislau fiul lui Kermen de Kri-<br />
-vonos, precum §i. Micola §i Joan asemenea de Krivonos.<br />
In ziva urnaltoare, <strong>in</strong> 25 iunie 1453, regele Ladislau confirm/3,<br />
pe seama vlahilor Ioan, fiul lui Radol §i Petru, fiul lui Milut<strong>in</strong> §i a celorlalti<br />
frati ai lor (Wolachorum regalium regni Croacie), posesiunea Berdari. tn<br />
f<strong>in</strong>e, tot regele Ladislau, consider<strong>in</strong>d serviciile cre<strong>d<strong>in</strong></strong>cioase ale lui Gheorgh.e<br />
Radega fiul lui Gridovici <strong>d<strong>in</strong></strong> Krivonos §i al fratilor si ( Wolachorum regni<br />
Croacie), le d/ruie§te posesiunea Vid'eeselo, care acum se chiarn5, Bahtici<br />
§i Krivonos. Frati condivizionali ai pomenitului Gheorghe apar Wladu,<br />
frate bun, apoi Stayer §i Ukota, nepoti ai lui Dudan, §i Ostoia §i Mateiu,<br />
fiii lui Vlateu, precum §iVladislavGilanovici §iRadoslav fii ai lui Kr<strong>in</strong>unovi<br />
Regele Matei Corv<strong>in</strong> porunci de asemenea banilor croati4, <strong>in</strong> 23<br />
iunie 1463, 8/ apere pe <strong>vlahii</strong> Milut<strong>in</strong> Danid, Gheorghe a lui Mikula Gradovid<br />
§i Stayer Dudanovjá (fideles nostros Wolahos . . . <strong>in</strong> dicto regno nostro<br />
Croacie commorantes) §i <strong>in</strong> special sa-i ocroteascI fatà de 8imun Keglevié,<br />
1 Mon. SI. Mer., XLII, p. 14 15.<br />
2 Ibidem, p. 15-16.<br />
3 Ibidem, p. 16.<br />
4 Ibidem, p. 17.<br />
6. c. 2923.<br />
www.dacoromanica.ro
82 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
care Ii molesteaza In posesiunile Krironos, Baci i Bredal. Dar regele Mad,<br />
avu In cur<strong>in</strong>d ocazie sa confirme <strong>d<strong>in</strong></strong> nou (13 dec. 1463)1 sent<strong>in</strong>ta<br />
banului Petru Talovac <strong>d<strong>in</strong></strong> anul 1444, care fusese recunoscuta si de catre<br />
Joan de Hunedoara i s asigure astfel Keglevicilor clreptul la toate cele<br />
patru sate <strong>in</strong> litigiu. Desi 8imun Keglevi6, fiul Clarei, Ii cistiga, merite<br />
deosebite pentru regele Matei, totusi <strong>in</strong>tro posesiunile acestei familii<br />
<strong>in</strong>sirate la 1479 nu gasim satele Brdari, Bahti6i, KonjMica i Vidèeselo.<br />
Se pare ca, <strong>vlahii</strong> nu le-au dat <strong>d<strong>in</strong></strong> m<strong>in</strong>a, ci le t<strong>in</strong>eau cu puterea2.<br />
C<strong>in</strong>d, <strong>in</strong> anul 1486, acelasi rege trimise <strong>in</strong> Croatia doi comisari,<br />
pentru a asculta, cerceta i judecata toate cererile locuitorilor, i se <strong>in</strong>fatisa<br />
In Senj Ivan Keglevi6 cu rugarea sa se judece def<strong>in</strong>itiv procesul familia<br />
sale cu <strong>vlahii</strong> care si de astädata shit pomeniti cu numele : Radych Guljevie,<br />
Radmil (Radunel) Babi6, Neozgot Guljevi6, Radu Skali6, Matei<br />
fiul lui Bartolomei Therchyimchich", Toma Ga1e16. Comisarii regali<br />
datura or<strong>d<strong>in</strong></strong> (12 oct. 1486) capitlului <strong>d<strong>in</strong></strong> Kn<strong>in</strong>s sa <strong>in</strong>troducl pe fratii Ioan<br />
Petru Keglevi6 <strong>in</strong> posesia satelor Brdari, Bahti6i i KonjUica, iar <strong>in</strong><br />
28 octombrie 1486 pronuntara o sent<strong>in</strong>ta'4, In temeiul careia VidCesela<br />
(Krivonos) avea s ra<strong>in</strong><strong>in</strong>g vlahilor, care de fapt obt<strong>in</strong>ut de la ban&<br />
Nicolae Szechy ; dar se pret<strong>in</strong>se ca," celelalte trei sate, anume Brdare,<br />
Bahti6i i KonjOica, <strong>vlahii</strong> le-au ocupat fara de nici un drept si de aceea<br />
ele furl atribuite def<strong>in</strong>itiv fratilor Keglevi6.<br />
Vlahii nostri, adres<strong>in</strong>du-se direct regelui, <strong>in</strong>cercara s schimbe sent<strong>in</strong>ta<br />
nefavorabill, de astadata <strong>in</strong>sa f5r izb<strong>in</strong>da. Regele confirma sent<strong>in</strong>ta<br />
comisarilor sail si In 1 aprilie 1487 porunci capitlului <strong>d<strong>in</strong></strong> Kn<strong>in</strong>5 s <strong>in</strong>troduca<br />
pe Keglevi6 In posesiunea celor trei sate, ceea ce se si executa In cur<strong>in</strong>d.<br />
Lupta era pierduta i <strong>vlahii</strong>, conv<strong>in</strong>si de aceasta i ei, cautara s fug<br />
buna.' Intelegere cu Kegley-Mit <strong>in</strong> ceea ce priveste satul KonjUica, <strong>in</strong>telegerea<br />
se Elm <strong>in</strong> 28 mai 1487 <strong>in</strong>tre 8imun Keglevi6 si <strong>vlahii</strong> Matei, fiul<br />
lui Bartolomei Terhunac", Toma Gao6i6, Milovan Filipovid, Jacob<br />
Ratkovi6 8i Joan Paulovi66. Vlahii recunose, <strong>in</strong> textul conventiunii, ca,<br />
au t<strong>in</strong>ut posesiunea Kongeical pe nedrept, cu forta i puterea. De aceea o<br />
restituie pe de-a Intregul Keglevi6ilor i nimicesc toate dovezile 'documentare,<br />
pe care le-ar avea despre satul pomenit. Daca' ar strica Intelegerea<br />
de fata, <strong>in</strong> viitor vor avea s plateasca o amenda de o mie<br />
galbeni, i anume jumatate domnului lor, iar jumatate Keglevi6ilor.<br />
1 Mon. SI. Mer., XLII, p. 18-19.<br />
2 Ibidem, p. 21.<br />
3 Ibidem, p. 22-23.<br />
4 Ibidern, p. 23-28.<br />
Ibidem, p. 29-30, 30-31, 32-33.<br />
6 Ibidem, p. 33-34.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN CROATIA 83<br />
<strong>in</strong> schimbul acestei declaratii, 8imun Keglevid renunta la despggubirea<br />
ce i s-ar fi _euvenit <strong>d<strong>in</strong></strong> partea vlahilor.<br />
In ce prive§te <strong>in</strong>sa posesiunile Berdari i Bahtidi, dreptul de proprietate<br />
se cercetg Inca o data §i se judeca <strong>in</strong> scaunul de judecatg al nobililor<br />
croati <strong>d<strong>in</strong></strong> districtul Kn<strong>in</strong>ului (<strong>in</strong> sede iudiciaria nobilium Croatorumsedis<br />
Tyniensis). La aceastg judecata se ceti mai bath documentul <strong>d<strong>in</strong></strong> 1435,<br />
care relata despre o asemenea cercetare, <strong>in</strong> cursul cgreia 24 nobili jurati<br />
depuseserg mgrturie <strong>in</strong> favorul Keglevidilor, dove<strong>d<strong>in</strong></strong>d, ca <strong>vlahii</strong> au det<strong>in</strong>ut<br />
satele Berdari i Bahtidi numai cu forta i cu puterea. Cet<strong>in</strong>du-se toate<br />
acestea la scaunul de judecatg, unul <strong>d<strong>in</strong></strong>tre vlahi, anume Luka Gerdovid<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Krivonos, fratele lui Radio i Radmil, ridic<strong>in</strong>du-se <strong>in</strong> §e<strong>d<strong>in</strong></strong>ta, marturisi<br />
public sa posesiunea Bahtidi totdeauna a apart<strong>in</strong>ut Keglevidilor. Atunci<br />
vlahul RadiO Guljevid ceru sg-i fie <strong>in</strong>ggduit a proba dreptul sgu cu anume<br />
nobili vec<strong>in</strong>i §i cu anumiti vlahi. Scaunul Ina, nu a primit ace ast g procedura,<br />
sub cuv<strong>in</strong>t c asemenea marturie, dupg obiceiul regatului croat, pot depune<br />
nobili cu reputatie bung, iar nu coloni sau vlahi. Dimpotrivg juratii atestara<br />
<strong>in</strong>cg o data ca satele am<strong>in</strong>tite au apart<strong>in</strong>ut de drept totdeauna Keglevidilor,<br />
§i ca <strong>vlahii</strong> au violat i jignit drepturile lor <strong>in</strong> aceste mo§ii. ne<strong>in</strong>du-se<br />
aceasta, vicebanul, care prezida judecata, se ridica i chem<strong>in</strong>d de<br />
o parte pe vlahi i pe nobilii adu§i de ei pentru a asculta mgrturia lor,<br />
<strong>in</strong>vita i pe jurati sa ia parte, care refuzarg. Joan fiul lui Simun KegleviO<br />
Insa, duc<strong>in</strong>du-se <strong>in</strong>tre ei, protesta impotriva acestei proceduri, cer<strong>in</strong>d o<br />
despggubire de doug mii de floreni aur1.<br />
1 Mon. SI. Mer., XLI I, p. 35-37. Reproducem aici contestatia lui Ivan Keglevie : Tandem<br />
Iwan f ilius dicti Simonis exurgens dixisset : Dom<strong>in</strong>i iudices et nobiles, optarem scire consuetu<strong>d<strong>in</strong></strong>em<br />
honorabilis sedis vestre <strong>in</strong> eo allegando et <strong>in</strong>quirendo, quales (vic<strong>in</strong>i) et commetanei <strong>in</strong> facto possessionario<br />
ad faciendam <strong>in</strong>quisitionem et attestacionem iusta consuetu<strong>d<strong>in</strong></strong>em regni Croacie esse debeant?<br />
Qui iudices iurati ac clii universi nobiles unanimi voto dixissent, el eorum consuetu<strong>d<strong>in</strong></strong>em hanc fore<br />
allegassent, quod hom<strong>in</strong>es nobiles boni op<strong>in</strong>ionis et fame, et non cotoni simplices sive Wolahi <strong>in</strong> facto<br />
vttestacionis possessionum aut possessionariorum pro vic<strong>in</strong>is el commetaneis eligi et assumpni debeant<br />
et non alii, dempto si quis Wolahus vigore iurtum imperalium aut regalium ef fectus et nobilitatus fuisset.<br />
Tandem iterum ipsi <strong>in</strong>dices et nobiles <strong>in</strong> eadem sede dixissent et ad supradictum vicebanum proposuissent<br />
: Dom<strong>in</strong>e vicebane, si vobis placet, omnes quotquot sumus <strong>in</strong> hoc regno Croacie, iurare<br />
possumus et non denegamus, quod dicta possessionis Berdari et Balttichi iuridice el hereditarie<br />
ab avo et aliis predecessoribus antefati Simonis eidem et filiis suis predictis semper pert<strong>in</strong>uer<strong>in</strong>t<br />
et pro nunc iuridice pert<strong>in</strong>ent, nisi quod dicti W olachi semper eidem Simoni <strong>in</strong> prefatis possessionibus<br />
vicluViam et <strong>in</strong>iuriam <strong>in</strong>tulerunt et quod eorum consuetudo non esset, contra huiusmodi iura<br />
regalia cc sentencias adiudicatorias et diversas donaciones, <strong>in</strong>scriptiones et statutorias iuramentum<br />
prestare, sed quod s<strong>in</strong>e omni iuramento huiusmoei iura <strong>in</strong> eorum vigore conservare deberent. Quibus<br />
peractis antefatus vicebanus exurgens de sede predicta convocasset antefatos Wolahos et mobiles<br />
predictos extra scdgm volens attestacionem eorum audire, et vocasset eciam iudices ipsius sedis<br />
iuratos ad ipsom attestacionem audiendam. Qui iudices respondissent allegando, quad ipsi ad<br />
eandem allestaciot en audiendam decedere nollent, ex eo quia nichil cum ipsis <strong>in</strong> sede iudiciaria de<br />
consuetu<strong>d<strong>in</strong></strong>e facto <strong>in</strong> premisso iudicasset. Tandem supradictus Iwan filius Simonis accessisset<br />
<strong>in</strong>ter dictos Wolahos et nobiles, qui ipsam atlestacionem facere debuissent, ipsos ob hu<strong>in</strong>smodi<br />
iuramento et attestacione contra iura et privilegia ac adiudicaciones veteres et novas <strong>in</strong>hibendo,<br />
protestalusque fuissel contra eosdem duo millia fiorenorum auri.<br />
www.dacoromanica.ro
84 VLAHII NORD BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
Dar nici bunlvo<strong>in</strong>ta banului nu a mai ajutat nimic vlahilor, cad<br />
In 14 august 1489 regele Matei, confirrn<strong>in</strong>d hotArirea adusit de comisarii<br />
sAi, dArui pe vecie satele Berdari. Bahti6 si Konjkica lui 8 imun Kegleviéi<br />
si fiilor s'ai Ioan si Petrul.<br />
Kegleviéii nu avura norocul sa, ram<strong>in</strong>a nesupArati <strong>in</strong> posesiunile<br />
par<strong>in</strong>testi. Invazia turceascA II sili, <strong>in</strong> cur<strong>in</strong>d, sa se refugieze de pe acest<br />
teritoriu, ca si <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> vec<strong>in</strong>atatea lor.<br />
Illahii <strong>d<strong>in</strong></strong> Lika<br />
Vlahii <strong>d<strong>in</strong></strong> Lika, vechiul comitat, care era situat In preajma riului<br />
cu acelasi nume, s<strong>in</strong>t mentionati <strong>in</strong>tr-o serie de documente <strong>d<strong>in</strong></strong> secolul<br />
al XV-lea. Astfel, c<strong>in</strong>d <strong>in</strong> august 1405, Eli lui Novae de Ostrovita, <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Lika, fac schimb cu comitele Nicolae de Veglia pentru cetAtile Ostrovita<br />
si Cet<strong>in</strong>a, ei acordA si pe morlacii sau <strong>vlahii</strong> lor2. De asemenea Ivanco<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> neamul Mogorovich daruieste3 <strong>in</strong> ianuarie 1420 comitelui Nicolae<br />
de Veglia partea sa, ce apart<strong>in</strong>e cetAtii Ostrovita dimpreuna cu <strong>vlahii</strong><br />
numiti Sugari, ce stau In locul Igrischya". Departe de a fi de acord<br />
cu Thallóczy, care presupunea <strong>in</strong> Sugari" un cuv<strong>in</strong>t de orig<strong>in</strong>a turcoavara<br />
(sungar, esungdr, movilA", földhAnyAs"), mentionam imprejurarea<br />
el el se <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>d azi ca nume de localitate atit In Croatia, cit si<br />
la rom<strong>in</strong>ii <strong>d<strong>in</strong></strong> Istria4.<br />
De la <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Lika ne-a rAmas un important:document, care ne<br />
permite a pune citeva concluziuni cu privire la situatia lor juridica si<br />
sociala. La 16 iulie 1433, cnejii Anton Tukovig6 si Ivan Herendig6 (knezi,<br />
vladiki), apoi voievodul Paul si juzii vlahi (Paval voivoda i sudei vlaki),<br />
anume Dian Mugkevig6, Juraj Ru2igè, Matijag Vlkotig6 si Matijag Jekig6,<br />
precum si pristavii scaunului vlah (takoje pristava stola vla§koga), anume<br />
Matul Rubanovig6 si Mikula Mu1gagig6, Ivan Sopkovigè, Milota Pravigig6,<br />
Lucaci Mi1unovig6, Tomas Ala<strong>d<strong>in</strong></strong>ik, Franko Danilovigè, 8imun<br />
Bilkovigë, Gregur Bekogevigë si Bartol Ceprnigè si toti bunii vlahi <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Croatia iscaleau un document, pentru a acorda un privilegiu (slobodgeiwu)<br />
<strong>in</strong>tregei proprietAti a bisericii Sf. Ioan <strong>d<strong>in</strong></strong> Lika. Aceasta proprietate se<br />
descrie si mai de aproape : mai <strong>in</strong>tii <strong>in</strong> satul elopeka, apoi <strong>in</strong> Kozli Rog,<br />
1 Mon. SI. Mer., XLI I, p. 37-39.<br />
2 Mon. Hung. Hist., 35, p. 138-139.<br />
3 Ibidem, p. 188 : et wolactios sugari nuncupatos <strong>in</strong>_ loco Igrischga commorantes.<br />
4 Ibidem, p. XXVIII, n. 6. Un Sugari mai eXistS si azi MO Karlobag. Nurnele de<br />
fam<strong>in</strong>e Sugarci (In Margance) Naselja (Cvijid), II, 178. In Serbia veche sugare, sugarica s<strong>in</strong>t<br />
midi, care sug (Vasiljevid, Iu<strong>in</strong>a St. Srbija, p. 126). Sugari fn Istria vezi Dacoromania, II,112<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN CROATIA 85<br />
In Nadbrdo, §i aiurea unde proprietatea bisericii se hotarnice§te cu <strong>vlahii</strong>.<br />
Nici un vlah sau vreun frate de-al nostru <strong>d<strong>in</strong></strong>tre <strong>vlahii</strong> croati n-are st<br />
fad, nici un rku averii biserice§ti, nu-i va paste pk§unile, nici nu-i va aka<br />
holdele sau f<strong>in</strong>etele, nici nu va lua folosul cmetilor ski, nu va fura, nici<br />
va face stricáciune ori pagubk. Iar dad, ar fi trimi0 <strong>in</strong> vreo treaba, a<br />
bisericii sau clack s-ar afla pe l<strong>in</strong>g& bisericd, nici un vlah <strong>d<strong>in</strong></strong>tre noi et<br />
nu fack vre-un räu ori pagubk on s jefuiasck ceva, ci, b<strong>in</strong>e pastr<strong>in</strong>d,<br />
et o apere de tot rkul pentru Sf<strong>in</strong>tul Joan ti spre m<strong>in</strong>tuirea sufletelor<br />
noastre". In caz c vreun vlah <strong>d<strong>in</strong></strong> comunele cnejilor ji juzilor am<strong>in</strong>titi<br />
(i ki godi bi Vlah ndich op,§6<strong>in</strong>) ar cálca aceste dispozitii, va trebui at<br />
plateasck domnului 50 de libre 0 tot atita ji comunithtii (strani). In f<strong>in</strong>e<br />
pentru executarea acestui angajament furk imputerniekti Ivan Sopkovis6<br />
ji Iuraj ROW.<br />
Biserica Sf. Joan, de care e vorba aici1, existä si azi, <strong>in</strong> rnuntii Velebitului,<br />
aproape de Medak, iar <strong>vlahii</strong>, care erau awzati <strong>in</strong> acela0 t<strong>in</strong>ut<br />
dispuneau de cneji, voievozi, juzi ji pristavi proprii 0 se pare, ca. comunele<br />
(op,M<strong>in</strong>e) lor erau grupate <strong>in</strong>tr-o organizatie asenanktoare cu a vlahilor<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Cet<strong>in</strong>a. AdáugaM c titlul de vladika ce §i-1 dau enejii vlahi,<br />
dovedeOe c5 ei erau jefi sau capi ai acelei organizatii.<br />
Diplome le regilor Ladislau ji Matei <strong>d<strong>in</strong></strong> 1453 0 1465, pr<strong>in</strong> care se<br />
confirmk lui Dujmo Frankapan posesiunea cetatilor Slunj, Ostrovica<br />
ji Novigrad <strong>in</strong> Lika ji Ledenica <strong>in</strong> V<strong>in</strong>odol, vorbese tot despre acejti<br />
vlahi2, pe care, ceva mai tirziu, papa 0 regele Matei Ii scutese de solvirea<br />
dij melor3.<br />
T<strong>in</strong>utul situat spre vest de Velebit ji numit Podgorje, era <strong>in</strong> secolul<br />
al XIV-lea, pl<strong>in</strong> de vlahi", cum spune Lopagid. De fapt, de la acejti<br />
vlahi numiti de venetieni ji morlaci derivá <strong>in</strong> secolul al XVI-lea pentru<br />
t<strong>in</strong>utul Velebitului denumirea de 2Iforlacca, iar pentru s<strong>in</strong>ul mArii canale<br />
de la Morlacca4.<br />
De aceea c<strong>in</strong>d comitii <strong>d<strong>in</strong></strong> Krbava confirmk la 1387 drepturile ceatii<br />
Carlopago, stabilesc totodatà ea, <strong>vlahii</strong> <strong>in</strong>vec<strong>in</strong>ati n-au voie nici s stea<br />
ji nici sS, pasck vitele <strong>in</strong> t<strong>in</strong>utul aeelei cetA4i3. In 1392 se am<strong>in</strong>tese vasall,<br />
l Mon. Hist. jur. SI. Mer., VI, p. 132-133 : i ki godi bi Vlach nagich opgi<strong>in</strong> zlo uo<strong>in</strong>it<br />
reeenomu imanju v senokosach, v gaich, v iti, v tegich, ali bi ga ki ta ii imanju retenomu, ki su<br />
i ki naprid budu, ukral, ali ju sam uzel, ali bi poslom vile pisanim kim godi zakonom zlo ali<br />
gkodu ut<strong>in</strong>hl, da ostae gospo<strong>d<strong>in</strong></strong>u pedeset libar, a strani tolikoje, ki zarok plaglen ali neplaken,<br />
a ta list da je turd, naprid i nage uUnenje i danje...<br />
2 Mon. Hung. Hist., 35, p. 386 §i 38, p. 84.<br />
3 Mon. Hist. jur. Sl. Mer., V/, p. 2.<br />
4 Vezi de pilda Mon. SI. Mer., XI, p. 23 : la Murlaca, ch'a da Segna ad Obbrovazzo<br />
per cento miglia.<br />
5 Lopalid, In Mon. Hist. jur. SI. Mer., V, 1, p. 2, dupb Kukuljevid, Iura regni Croatiae<br />
et Dalm., I, p. 157.<br />
www.dacoromanica.ro
86 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
morolachi", care apart<strong>in</strong> cetatii Obrovatl, In Imprejurimea careia apar,<br />
cur<strong>in</strong>d dupa aceea, Oliva vlahi. Un Danilo, fiul vlahului N<strong>in</strong>oje Piavid<br />
daruiellte In 1395, In fata capitlului <strong>d<strong>in</strong></strong> Nona, 30 de gonjaja" de parnInt<br />
In satul PraHevica fratilor Dragut<strong>in</strong>, Dimitrie, Pribislav, Bogdan,Tom§a<br />
Stojislav,.Dra'Znul i Marcu <strong>d<strong>in</strong></strong> Obrovat2. Dar organizatia vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
aceste t<strong>in</strong>uturi s-a pastrat §i In jumatatea prima a sec. al XVI-lea. In<br />
1521 regale Ludovic se adreseazas judicibus et toti universitati Walachorunt<br />
sub castro nostro Ztharigrad, c<strong>in</strong>d trimite In capitanatul <strong>d<strong>in</strong></strong> Senj pe<br />
Ieronim Pete1eni i pe Grigorie OrlovCió : qui vos regant et vobis preesse<br />
debeant.<br />
Morlacii <strong>d<strong>in</strong></strong> Dalmatia<br />
tiriIe privitoare la morlacii de_ pe litoralul dalmat<strong>in</strong> apar, de0<br />
In numar mai redus, Inca In veacul al XIV-lea. La Inceputul secolului<br />
urmator, and republica venetiana se <strong>in</strong>stala permanent pe coasta dalmat<strong>in</strong>a,<br />
se generaliza denumirea de morovlah, morlac sau murlac pentru vlahi.<br />
Sub acest nume apare deci aici populatia vlaha a§ezata In apropierea<br />
ormelor (Spalato, Trah, Sebenico, Zara) ori In vec<strong>in</strong>atatea <strong>in</strong>sulelor<br />
(Curzola, Arbe, Pago etc.)4.<br />
Astfel, clnd In 1357, banul croat Ivan Nelipid Incheia pace cu<br />
orkenii <strong>d<strong>in</strong></strong> Sebenico, le recunoscu, <strong>in</strong> numele regelui, Intre alte drepturi,<br />
§i pe acela, ca <strong>vlahii</strong> sau taranii sa nu aibe voie a pa§te In districtul ora-<br />
§ului pkunile sau iarba lor, fara de voia i <strong>in</strong>gaduirea ormului (item<br />
olachy vel villani <strong>in</strong> districtu ipsius civitatis absque licencia et voluntate<br />
civium pascua ipsorum seu gram<strong>in</strong>a depascere non poss<strong>in</strong>t)5. Dup5, cum vom<br />
vedea, <strong>vlahii</strong> ace§tia s<strong>in</strong>t <strong>d<strong>in</strong></strong> regiunea Cet<strong>in</strong>ei, deci supu§i ai banului<br />
IvaniA, care Intrebu<strong>in</strong>tRaza pentru ei termenul obiwuit al cancelariei<br />
croate. Se pare ca, In toiul certelor <strong>d<strong>in</strong></strong>tre Sebenico §i banul croat, <strong>vlahii</strong><br />
1 Arkiv za povjesnicu jugoslavensku, VII, p. 41 ; regale Ladislau doneazA lui loan de<br />
Grisogonis <strong>d<strong>in</strong></strong> Zara cetatea Obrovac (1392) cum oppido, liberis et non liberis villis, hom<strong>in</strong>ibus<br />
vasallis, morolachis, iobagionibus, teloniis etc.<br />
2 Mon. Hist. jur. SI. Mer., VI, p. 2-3. Gonjaj e o milsurä veche croatä, de aceea se<br />
adauga ad mensuram croaticam. Cf. Maturanid, Pr<strong>in</strong>osi za hrvalski pravno-povjestni Nan&<br />
(II, p. 326).<br />
3 SI ir<strong>in</strong>e, V, p. 195.<br />
4 Cu privire la <strong>in</strong>fluenta Venetiei avem acum vasta opera a lui Attilio Tamaro, La<br />
Vénélie Julienne et la Dalmatie, vol. IIII, Roma, 1918-1919. D<strong>in</strong> partea croatil Insemnbm<br />
remarcabila hicrare polemica a lui Dr. Ivan Strohal, Pravna povjest dalmat<strong>in</strong>skih gradova, Dio I,<br />
Zagreb, 1913. Excelente himuriri sumare asupra Dalmatiei ne dä i Dr. Matteo Giulio Bartoll,<br />
tn Schriften der Balkankornmission, L<strong>in</strong>g. Abt. IV, Das Dalmatische (Viena, 1906), cu o<br />
bogata literatura.<br />
5 Sm.ciklas, Codex Diplomaticus, XII, p. 438.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN CROATIA 87<br />
§i-art m<strong>in</strong>at turmele pe teritoriul dalmat<strong>in</strong>, unde nu erau prea b<strong>in</strong>evAzuti.<br />
Nici venetienii nu salutau cu bucurie sosirea morlacilor, de aceea dAdeau<br />
or<strong>d<strong>in</strong></strong> (1421) rectorilor <strong>d<strong>in</strong></strong> Zara, Sib<strong>in</strong>ico, Trail §i Spalato a nu primi pe<br />
morlaci pe pkunile (ad pasculandum) <strong>d<strong>in</strong></strong> teritoriile lorl. Mkura aceasta<br />
fu luat, probabil ea represalie impotriva morlacilor, care <strong>in</strong> mod Indràznet<br />
jigneau <strong>in</strong>teresele signoriei. Astfel, la 1412 morlacii luara, pr<strong>in</strong> surpr<strong>in</strong>dere<br />
oetatea Ostrovita, pe care venetienii o cumplraser5, de la voievodul Sandalj2.<br />
In anul 1419, fac<strong>in</strong>d morlacii pagube ormului Zara, se luar6 mgsuri<br />
ca <strong>in</strong> viitor s fad, negot <strong>in</strong> afará de ora§. Afl<strong>in</strong>d apoi venetienii cä morlacii<br />
au <strong>in</strong>armat corgbii (barchas) pentru a trece pe <strong>in</strong>sule, fur5,' siliti a<br />
lua mAsuri, pentru a-i impiedica3. Citiva ani mai <strong>in</strong>a<strong>in</strong>te, Zara fu silitá<br />
a fixa pedepse aspre contra furturilor. Venetienii hotgrid, ea aceastg,<br />
lege a fie publicatg <strong>in</strong> tot cupr<strong>in</strong>sul Dalmatiei, chiar §i pr<strong>in</strong> cAtunele<br />
morlacilor, c<strong>in</strong>d se vor gki <strong>in</strong> pkunile de pe teritoriul 1°14. In anul 1422<br />
orkenii <strong>d<strong>in</strong></strong> Sebenico se pl<strong>in</strong>g c su1er5, nenumgrate pagube <strong>d<strong>in</strong></strong> partea<br />
vlahilor regali" (per Vlahos regales), pentru ceea ce nu li se da", nici o<br />
despggubire6. Vlahii regali pomeniti aici s<strong>in</strong>t cei <strong>d<strong>in</strong></strong> banatul" Kn<strong>in</strong>ului,<br />
care, la 1417, erau gata s atace Sebenico impreuna, cu alti slavi6 §i care,<br />
<strong>in</strong> 1403, furaserl oile orkenilor7.<br />
Pentru a nu umbla nepedepsiti, <strong>d<strong>in</strong></strong>tr-un loc <strong>in</strong>tr-altul, pr<strong>in</strong> Dalmatia,<br />
dupg ce sgvir§eau vreun delict, se luara, rakuri (1422) spre a-i<br />
constr<strong>in</strong>ge la satisfactie. Documentul respectiv, care <strong>in</strong>registreazg pl<strong>in</strong>guile<br />
orkenilor <strong>d<strong>in</strong></strong> Sebenico <strong>in</strong> dialectul venetian, Intrebu<strong>in</strong>teazA termenul<br />
morlachi", iar c<strong>in</strong>d aceea§i cancelarie <strong>in</strong>seamng raspunsul signoriei<br />
<strong>in</strong> limba lat<strong>in</strong>, folose§te consecvent denumirea de vlahi8.<br />
Dar §tim, In afarg de aceasta, c pástorii vlahi <strong>d<strong>in</strong></strong> Cet<strong>in</strong>a §i <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Bosnia apusean'A Ii m<strong>in</strong>au regulat turmele pentru iernat mai la sud §i<br />
pe teritoriile ormului Trail. l<strong>in</strong> document <strong>d<strong>in</strong></strong> anul 1362 §i extrasele de<br />
documente fIcute de Lucius ne permit s5, urm5xim, aproape <strong>d<strong>in</strong></strong> an <strong>in</strong><br />
an, aceast5, coborire <strong>d<strong>in</strong></strong> munti a vlahilor, de care cetatenii ormelor dalmat<strong>in</strong>e<br />
abia se puteau apara.<br />
Documentul dat Tragurienilor de banul Nicolae de Seech <strong>in</strong> 25 martie<br />
1362 prez<strong>in</strong>tà, <strong>in</strong> multe priv<strong>in</strong>te <strong>in</strong>formatii <strong>in</strong>teresante2. CetAtenii ormului<br />
1 Mon. SI. Mer., XVII, p. 66.<br />
2 Ibidem, IX, p. 239-240.<br />
3 Ibidem, XII, p. 298-299.<br />
4 Ibidem, p. 181.<br />
5 Ibidem, XVII, p. 170.<br />
6 Ibidem, XII, p. 237.<br />
7 N. Iorga, Notes et extr., II, p. 91.<br />
8 Mon. SI. Mer., XVII, p. 149.<br />
9 Smi6iklas, Codex Diplomaticus, XIII, p. 211-213.<br />
www.dacoromanica.ro
88 VLAI-III NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
s-au rugat adeseori de banul croat sà alunge de pe hotarul lor pe morlaci<br />
(particulam gentis Morlachorum), care s<strong>in</strong>t ai regelui si care, <strong>in</strong>calc<strong>in</strong>d<br />
granita, coboar5, pe teritoriul orasului, on a1ii, <strong>in</strong>t<strong>in</strong>z<strong>in</strong>du-si colibele<br />
pe hotarul Tragurienilor (figendo tentoria) i m<strong>in</strong><strong>in</strong>du-si vitele si oile la.<br />
adApat tot pe hotarul lor, le easuneazA nu put<strong>in</strong>e pagube <strong>in</strong> senian'aturi<br />
si lanuri de griu (bladis), precum si <strong>in</strong> vii, pkuni si poieni. Banul exam<strong>in</strong><strong>in</strong>d<br />
de data aceasta rugAm<strong>in</strong>tea lor, o gAsi justä si vrednicA si, ies<strong>in</strong>d<br />
la fata locului, constat'a de fapt, ca' multi morlaci s-au coborit <strong>in</strong> hotarul<br />
lor (quamplures Morlachos <strong>in</strong>ter ipsorum conf<strong>in</strong>es et territoria descensus<br />
ipsorum facientes), iar a1ii, asez<strong>in</strong>du-se <strong>in</strong> afarit de hotarul orasului (aliosque<br />
extra conf<strong>in</strong>es et term<strong>in</strong>os fixis tentoriis et domunculis factis), <strong>in</strong> colibe<br />
§i citsute, tree sg-si adape vitele si oile pr<strong>in</strong> holdele si viile orasenilor,<br />
cauz<strong>in</strong>du-le pagube mari. VAz<strong>in</strong>d acestea, banul spune c desi ar fi trebuit<br />
sá alunge imediat pe morlaci de pe teritoriile altora, totusi a luat <strong>in</strong> considerare<br />
seceta cea mare §i imprejurarea c mieii s<strong>in</strong>t acum t<strong>in</strong>eri, ceea<br />
ce ar cauza cele mai mari pagube morlacilor, daca% ar fi aeum mutati 5i<br />
a <strong>in</strong>sistat pe 1<strong>in</strong>g6 cetAtenii <strong>d<strong>in</strong></strong> Trail 0, permitA ca morlacii sá rgm<strong>in</strong>5,<br />
p<strong>in</strong>6 la Sf. Gheorghe pe hotarul unde s-au asezat, cu exceptia locului<br />
situat <strong>in</strong>tre stilp i moarg, unde nu mai pot sl <strong>in</strong>tre, lid S cuteze a-si<br />
m<strong>in</strong>a vitele si oile la ad/pat, si cu conditia sa% nu mai facg, nici o pagubit<br />
i nici o <strong>in</strong>jurie orgsenilor. Pe viitor <strong>in</strong>sg, le flgAdui banul c1 nu va mai<br />
<strong>in</strong>gAdui nici unui morlac ori vreunei sem<strong>in</strong>tii <strong>d<strong>in</strong></strong> neamul Mr de [a IncAlca<br />
hotarul orasului (nullus morlachorum, nee aliqua gens de ipsorum<br />
progenie).<br />
Extrasele lui Lucius dovedesc c pgstorii vlahi coborau an de<br />
an pe teritoriul acestui ora§ unde se asezau s ierneze cu turmele lor.<br />
Astfel tragurienii ian mgsuri aproape <strong>in</strong> fiecare an pentru a-i alunga si<br />
<strong>in</strong>terv<strong>in</strong> la banul croat pentru a-i cere sprij<strong>in</strong>ul. Asemenea mAsuri s-au<br />
luat spre pildg, <strong>in</strong> 11, 20 si 27 ianuarie 1361, precum si <strong>in</strong> 4 si 15 decembrie,<br />
acelasi an, si 22 ianuarie 1362 ; apoi <strong>in</strong> 9 februarie 1363, 23 decembrie<br />
1370, 23 decembrie 1371 ; 30 noiembrie 1375, 12 martie 1399, 22 noiembrie<br />
1404, 17 martie 1405, 16 decembrie 14061.<br />
1 Star<strong>in</strong>e, XIII, Notae loannis Lucii de Fr. Raeki, p. 211-268. 1361, 11 lanuar. Miltatur<br />
ambassiator comiti Traguriensi qui est Jadre, ut una cum eo vadat ad banum et queretur<br />
contra Vlachos et eorum cornitem.<br />
20 lanuar. Vadat ambassiator nobilis cum exam<strong>in</strong>atore et notario et tertio ad parks Bossigl<strong>in</strong>e,<br />
ut Vlachi sive catunarii exeant de territorio.<br />
27 lanuar. Millatur ambassiator ad banum, el ostendat ei privilegium regale, <strong>in</strong> quo<br />
comittitur bano, quod V lachos stare non permittat <strong>in</strong> territorio Traguriensi. Exponatur episcopo,<br />
quod prim<strong>in</strong>cerius Vlachos venire fecit et tenet <strong>in</strong> territorio.<br />
31 Mart. Ad postulationem bani permittuntur Vlachi stare <strong>in</strong> territorio usque ad term<strong>in</strong>um<br />
recessus ipsorum, hoc est 8 maii, pro amore el beneplacito bani, cum quo tradetur ne amplius veniant,<br />
alias mittantur ambassiatores <strong>in</strong> Ungariam.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN CROATIA 89<br />
In anul 1402 voievodul Hrvoje <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia impreunà cu comitele<br />
Ivan (Nelipid) asigurI pe Tragurieni, <strong>in</strong> numele regelui Ostoja cá nu vor<br />
permite nici unui vlah sa r5m<strong>in</strong>5, sau s pkuneze pe teritoriul sau <strong>in</strong> dietrictul<br />
oraOlui, i amen<strong>in</strong>ta, pe vlahi cu o considerabilg pedeaps1 <strong>in</strong> bani,<br />
care se va plgti atit <strong>in</strong> favorul sfap<strong>in</strong>ului vlahilor, cit §i. a comunei Trail'.<br />
In cur<strong>in</strong>d <strong>in</strong>sá venetienii i§i schimbará atitu<strong>d<strong>in</strong></strong>ea fata" de populatia<br />
vlahg, clut<strong>in</strong>d s atragg pe teritoriul lor cit mai multi morlaci. Acum<br />
<strong>in</strong>su§i dogele Francisc Foscari scrie (1428) comitelui Alexandru Georgie<br />
§i. cIpitanului Marco Lipomano <strong>d<strong>in</strong></strong> Zara c5, a§ezarea morlacilor pe pam<strong>in</strong>turile<br />
Dalmatiei e de cel mai mare folos, atit pentru signorie, cit ti<br />
pentrv supu§ii sai de acolo"2.<br />
Se vede cá un numár oarecare de morlaci s-a a§ezat de fapt, pe teritoriul<br />
venetian, cad dupa ce au fost sistate osti1itàile <strong>in</strong>tre regatul Ungariei<br />
§i republica Sf. Marcu, <strong>in</strong> conventia ce s-a <strong>in</strong>cheiat gasim i urmatorul<br />
articol : De acum nu se mai prime§te nici un vlah sau morlac (aliquis<br />
Vlachus seu Morlacus) care ar vrea 0, se a§eze pe teritoriul republicei,<br />
ci se va alunga §i se va da pe m<strong>in</strong>ile banului". De alta parte, banul Petru<br />
fagaduie§te ca va despágubi atit pe venetieni, cit §i pe dalmat<strong>in</strong>i ca ei<br />
pe morlacii lor (cei, care s-ar. afla pe teritoriul lor <strong>d<strong>in</strong></strong>a<strong>in</strong>te de pacea do<br />
la 28 iulie 1437) de pagubele ce li se vor cauza. Dacg <strong>in</strong>sa vreun vlah<br />
ori altc<strong>in</strong>eva ar <strong>in</strong>cerca sa s'avir§easca vreun furt pe teritoriul republicei,<br />
rectorii <strong>d<strong>in</strong></strong> Dalmatia s<strong>in</strong>t <strong>in</strong> drept sa procedeze contra lui §i s pret<strong>in</strong>d'ii,<br />
136 2, 2 2 Genaro. Tractentur reg<strong>in</strong>a cum banno et banissa per veto ellectos ad custodiurn<br />
civitatis cum omnimoda auctoritate et provideatur de Vlachis.<br />
1363, 9 Febr. Mittatur plazzarius ad eiiciendos Vlachos extra territorium.<br />
1370, 23 Decembr. Mittatur unus nobilis cum comitiva ad recuperandas 166 bestias, que<br />
capte fuerunt ad gusternam a Vlachis.<br />
137.1, 23 Decembr. Mittantur ambassiatores ad vicebanum occasione Vlachorum.<br />
1375, ultimo November. Franciscus de Georgio comes. Comes cum iudicibus et 8 sapienlibus<br />
habeant auctoritatem super facto Vlachorum tractandi, ne amplius maneant <strong>in</strong> districtu Traguriensi,<br />
cum dom<strong>in</strong>o duce, ducissa et comite Petro.<br />
1397, 26 Novembr. Detur licencia qu<strong>in</strong>que Vlachis, ut habilent pro certo tempore <strong>in</strong> uilla<br />
communis de Opor.<br />
1398,26 Octobr. Damianus de Nassis de ladra comes pro uno anno. Provideatur de qu<strong>in</strong>que<br />
domibus Vlachorum vel aliorum pro qu<strong>in</strong>que annis ad habitandum <strong>in</strong> villa de Opor ad arbitrium<br />
regis.<br />
139 9, 1 2 Mart. Procuretur, Ut Vlahi recedant de districtu Traguriensi.<br />
1404, 22 Novembr. Respondeatur litteris comitis Cel<strong>in</strong>e super facto Vlachorum, at poss<strong>in</strong>t<br />
h lc hieme manere <strong>in</strong> districtu Traguriensi.<br />
1405, 17 Mart. Expellantur Vlachi de territorio.<br />
1406, 16 Decembr. Expellantur Vlachi de territorio.<br />
1 Mon. Hist. fur. SI. Mer., X, p. LXXXIX.<br />
2 Mon. SI. Mer., XXI, p. 34 ; quia concursus Murlachorum ad terras nostras Dalmatie<br />
est utilissimus tam pro nostro dom<strong>in</strong>io quam pro subditis et fidelibus nostris dictarum partium,<br />
el nulla alia utilior fieri possit, quam providere, quod pro herbalicis, que accipiunt ad fictum Gia<br />
cogi non possit or<strong>d<strong>in</strong></strong>etur, ut ante tractum dent medielatem al I ictus secundum morem.<br />
www.dacoromanica.ro
'90 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
despggubire de la ban. Tot akia poate Insa, cere ci banul despggubire de<br />
la reel orii Dalmatia..<br />
Articolul acesta dldu prilej la discutii neplIcute Intro republicl<br />
ci banul Croatiei. In 1439 fu trimis In Dalmatia Paulo Vall6resso pentru<br />
a determ<strong>in</strong>a pe banul Petru Talovac s renunte la morlacii refugiati pe<br />
teritoriul su2. Valleresso fu <strong>in</strong>struit s cheltuiascl orielt, i numai dacl<br />
nicidecum nu se va putea, s5 permitg restituirea morlacilor. Totuci In<br />
1455 Ir ca nu s-au Intors morlacii refugiati <strong>d<strong>in</strong></strong> Krbava i a§ezati In<br />
pArtile Zarei i Nonei3.<br />
In 1469 un nou Imputernicit venetian primi <strong>in</strong>structii sa' nu promitg<br />
restituirea morlacilor, care s<strong>in</strong>t liberi et sui proprii iuris §i au venit de<br />
bung, voie pe teritoriul signoriei4.<br />
E limpede, deci, c Inc, Ina<strong>in</strong>te de anul 1437 Incepuse o migratiune<br />
masiva, a elementului vlah <strong>d<strong>in</strong></strong> regiunea Cet<strong>in</strong>ei spre vest. Numgrul morla-<br />
1 Mon. SI. Mer., XXI, p. 96-97: quod <strong>in</strong> posterum a die data presentium <strong>in</strong> atiqua terra<br />
Dalmatie, opido vel villa, dom<strong>in</strong>io et potestate ipsius illustrissimi dom<strong>in</strong>i posita non accer labitur<br />
aliquis Vlachas seu Morlacus, qui <strong>in</strong> aliquo honore locorum predictorum predicti <strong>in</strong>cliti dom<strong>in</strong>ii<br />
habitare pellet, sed expellelur et manibus sue magnificentie restituetur, hoc tempore magnif ici<br />
dom<strong>in</strong>i Mathconis et magnilici Petri antedicti ac magnificorum f ratrum suorum <strong>in</strong> dom<strong>in</strong>io istius<br />
.banalus existentiurn perdurante, promittens ipse magnificus dom<strong>in</strong>us banus Petrus <strong>in</strong> futurum<br />
molestias, damna sett robarias subditis prefati illustris dom<strong>in</strong>ii Venetiarum tam Dalmat<strong>in</strong>is quam<br />
Morlachis,qui Morlachi <strong>in</strong> territoriis predicti illustrissimi dom<strong>in</strong>i ante ultimam treugam confectam<br />
cum serenissimo d. d. imperatori Sigismundo Egre <strong>in</strong> 1437 die 28 iulii habitationem fecissent<br />
et omnibus aliis <strong>in</strong> territorib illustris dom<strong>in</strong>ationis habitantibus dari non facere nec permittere<br />
modo aliquo sub obligatione rellectionis omnium damnorum. Verum si aliquis Vlachus vel alius<br />
furtive aliquid super territorium sepedicti <strong>in</strong>cliti dom<strong>in</strong>ii acciperet, poss<strong>in</strong>t rectores Dalmatie, si<br />
<strong>in</strong> potestate sua deveniret contra illum vel illos deliquentes procedere el iuris debitum m<strong>in</strong>istrare;<br />
et si <strong>in</strong> potestate magnif ici dom<strong>in</strong>i bani devenirent, ille vet fill, qui damna <strong>in</strong>tulissent, ipso dom<strong>in</strong>o<br />
bano requisito vel off icialibus suis, teneantur iusticiam contra illos m<strong>in</strong>istrare, et de bonis suis<br />
damna illata relicere. Et e converso etc.<br />
2 Ibidem, p. 115 : Sicut <strong>in</strong>telligere poles, pr<strong>in</strong>cipalis causa, propter quam le mittimus<br />
ad parks illas, est pro facto magnif ici dom<strong>in</strong>i Petri Tallovich, qui non cessat <strong>in</strong>ferri damna<br />
subditis nostris, et maxime Morlachis commorantibus' <strong>in</strong> aliis locis nostris.<br />
3 Ibidem, XXII, p. 49. Deleggii contelui de Krbava afirnfa : che Ii diti suo signori hano<br />
certi Morlachi, ii qual loro subditi, e como scchiavi de maxena Ii diti zenza special licentia<br />
deli signori non puol partir del suo territorio, e sono obligadi servir de certe regalie depulate ali<br />
diti signori, e per che da algun tempo <strong>in</strong> qua i hane comenza a fuzir e partirse del distreto<br />
de i dili signori zenza loro licentia, e molti sono reducti <strong>in</strong> li distreti vostri de Zara e de Nona<br />
ad habitar <strong>in</strong> grande damno e preiuditio deli deli signori ... etc. Doi ani mai tlrziu (1457) Ivan<br />
fiul contelui de Krbava <strong>in</strong>terv<strong>in</strong>e <strong>d<strong>in</strong></strong> nou la senatul venetian In chestia morlacilor : Item<br />
chome puol saver la vostra illustrissima signoria tutu Ii Morlachi abitano la montagna nostra ne<br />
sono subditi et obligati chome sono i villani de maxenata de Pisola vostra de Candia, i quail<br />
ne sono debitori, e quando ii velemo far astrenger, Ii pax<strong>in</strong>o nel territorio vostro de Zara, per<br />
la qual cossa gran danno ne torna . .. etc. (In textul lat<strong>in</strong> : hos Murlachos esse servos de mexenada).<br />
4 I bidem, 0, 451: Rectores autem nostri ex opposito negabant, Murlachos prediclos hom<strong>in</strong>es<br />
liberos et sui proprii iu is se <strong>in</strong> dilionem nostram sponte sua recipientes banno predicto tradendos<br />
esse, quoniam neque ius neque honestas id patitur, el nulla id exigit consuetudo. Qu<strong>in</strong> immo contra<br />
banni petitionem st<strong>in</strong>t omnes predicte rationes: idcirco volumus, ut cum prefata regia maiestate<br />
opereris el ell icias, quod res ista traditionis Murlacorum predictorum pro parte nostra, ut equiore<br />
el honestiore declaretur, et rnutuo fiat <strong>in</strong>ter bannum et rectores nostros, quorum subditis licilum<br />
sit, quemadmodum liberi hom<strong>in</strong>es sunt, el sub ipso banno et sub nobis degere, prout ipsa <strong>in</strong>ibuerant,<br />
et nem<strong>in</strong>i vis <strong>in</strong>feratur<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN CROATIA 91<br />
.cilor care s-au urnit nu a fost nelnsemnat, de vreme ce croatii se pi<strong>in</strong>g<br />
de marea paguba, ce o sufer6 <strong>d<strong>in</strong></strong> cauza clArilor neplAtite de ei. De alt4<br />
parte, cit5, vreme oamenii banului afirmau c morlacii s<strong>in</strong>t slugi la ei,<br />
legati de glie, i c5, nu pot pleca fa,r5, permisiunea domnilor, am vgzut,<br />
ea venetienii <strong>in</strong>vocau dreptul de 1iber5, miscare a morlacilor si de liber5,<br />
dispunere asupra persoanei Mr. Agravarea contributiilor, de o parte,<br />
jignirea libertatii, de alta" parte, a determ<strong>in</strong>at deci pe <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Croatia<br />
a se refugia pe teritoriul republicii.<br />
Acesti nou veniti, departe de a fi numai p6stori, se <strong>in</strong>deletniceau<br />
cu lucrarea pAm<strong>in</strong>tului, cum dovedeste un document <strong>d<strong>in</strong></strong> anul 1465, pr<strong>in</strong><br />
care cäpitanul <strong>d<strong>in</strong></strong> Sebenico aranjeazg situatia agrar6 a supusilor de pe<br />
pgrn<strong>in</strong>turile orasului, pe care se easeau i morlaci sau tarani (qui Morlaci<br />
seu rustici)l. Relatiile trimise la Venetia <strong>in</strong> secolul urmAtor de catre<br />
rectorii i proveditorii Dalmatiei, vor dovedi, cu prisos<strong>in</strong>tg, afirmatiunea<br />
noastrl. De all/ parte, deveniti agricultori pe p5m<strong>in</strong>tul venetian, Incepe<br />
procesul de asimilare en populatia slavà, covirsitoare <strong>in</strong> num6r.<br />
Credem <strong>in</strong>s5, c5 nou venitii morlaci slut a se dist<strong>in</strong>ge de <strong>vlahii</strong>, care<br />
veneau In Dalmatia, <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>in</strong>teriorul <strong>pen<strong>in</strong>sulei</strong> sau <strong>d<strong>in</strong></strong> Croatia pentru<br />
a face obisnuitul negot de sare. Acestora li se adreseazg, regele Sigismund,<br />
<strong>in</strong> anul 14122 : fidelibus suis universis et s<strong>in</strong>gulis mercatoribus, wlahis ut<br />
puta et croatis cum rebus mereemonialibus <strong>in</strong> regno nostro Dalmatie procedentibus.<br />
D<strong>in</strong>tr-o relatie <strong>d<strong>in</strong></strong> Zara (1414), aflAm ea' sarea era impártit&<br />
dupl calitate. Tjnii functionari au f5,cut <strong>in</strong>s5, mai multe afaceri abuzive<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> v<strong>in</strong>zarea särii. Cantitatea dest<strong>in</strong>ath morlacilor au v<strong>in</strong>dut-o negustorilor<br />
pe pret mai urcat, decit cum era s5, se v<strong>in</strong>cla" morlacilor. De aceea<br />
se luar5, mgsuri pentru a suprima alouzu13. In anul 1422 Venetia reduse<br />
pe tot teritoriul nou cucerit vama pentru sarea care se transporta de atre<br />
morlaci la Narenta4. C<strong>in</strong>d, <strong>in</strong> anul 1419, orasul Sebenico suferi de o epidemie2,<br />
fu nevoit a cere bani signoriei, Caci morlachii, care aduceau tot venitul<br />
eamerei <strong>d<strong>in</strong></strong> Sebenico, pr<strong>in</strong> mArfurile lor i pr<strong>in</strong> sarea ce o luau, nu mai<br />
y<strong>in</strong> <strong>in</strong> oras". Mentiunea turmarilor In Zara e chiar foarte veche. Astfel,<br />
c<strong>in</strong>d In anul 1352 acest oras v<strong>in</strong>de republicii venetiene toatá sarea ce se<br />
1 Mon. SI. Mer., XXII, p. 339 : Si vero esset aliquis, qui poneret aliquos Morlachos sive<br />
rusticos super terris suis causa lutamandi et domandi dictas terras, hoc facere possit pro una<br />
hyeme, quiMorlachi seu rustici pro aquis, quibus tali tempore usi fuer<strong>in</strong>t dare teneantur consueta<br />
illi ville, <strong>in</strong> cuius tenuta steter<strong>in</strong>t, et cuius cquis usi fuer<strong>in</strong>t.<br />
2 Ibidem, IX, p. 213.<br />
3 Ibidem, XII, p. 180.<br />
4 Ibidem, XVII, p. 169.<br />
5 Ibidem, XII, p. 285: epidemia. . que est causa, quod Mortachi, qui dabant quasi totam<br />
utilitatem camere nostre, de<strong>in</strong>de propter eorum mercantias, quas ducebant, et propter salem nostri<br />
.communis, quern emebant, non veniunt Sibenicum .<br />
www.dacoromanica.ro
92 VLAHII NORD BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
producea pe teritoriul Oa, Ii rezerva, 12 000 de maji pentru trebu<strong>in</strong>tele<br />
sale si ale morlacilorl. In 1417 se luara dispoziii, pentru ca morlacii sà<br />
dud, br<strong>in</strong>za la Zara, de unde avea sa, se transporte mai departe la Venetia2.<br />
Tot atunci fu confirmat locuitorilor <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>in</strong>sula Pago dreptul de a v<strong>in</strong>de<br />
sare <strong>in</strong> Obrovat, unde aduc morlacii br<strong>in</strong>za i alte marfuri (caseum et<br />
alias mercationes)3. i locuitorii <strong>in</strong>sulei Arbe v<strong>in</strong>d regulat sare morlacilor4.<br />
Credem c pe litoralul adriatic care se <strong>in</strong>t<strong>in</strong>de de la Senj p<strong>in</strong>g, la.<br />
Fiume si care se numeste de catre croati V<strong>in</strong>odol (Valdev<strong>in</strong>o), elementul<br />
vlah s-a rasp<strong>in</strong>dit ceva mai tirziu, fie ea urmare a unei expansiuni firesti,<br />
fie determ<strong>in</strong>at de motive economice i politice. Pe acest teritoriu, posesori<br />
erau Frankapanii, care promovara rasp<strong>in</strong>direa vlahilor <strong>in</strong> acest t<strong>in</strong>ut..<br />
In afara de <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> preajma cetatii Ledenica, mentionati a<strong>d<strong>in</strong></strong>eauri,.<br />
stim ea cneazul _llart<strong>in</strong> Frankapan a daruit, la 11 aprilie 1468, bisericii<br />
Sf. Marii <strong>d<strong>in</strong></strong> Crkvenica, pe un vlah cu numele Mikul3 , §i <strong>in</strong>teme<strong>in</strong>d iii<br />
acelasi an ma'nástirea franciscang <strong>d<strong>in</strong></strong> Tersatto, Ii darui patru vlahi <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
preajma cetatii Buccari §i doi vlahi <strong>d<strong>in</strong></strong> preajma cetatii ovi, cu conditia,<br />
sg serveasca manastirii, <strong>in</strong> acelasi chip, cum au servit p<strong>in</strong>g atunci ceta--<br />
tilor pomenite6. In f<strong>in</strong>e, despre <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> V<strong>in</strong>odol mai dispunem de un<br />
document, datat la 7 ianuarie 1470, pr<strong>in</strong> care Mart<strong>in</strong> Frankapan daruieste<br />
bisericii Sf. Marii <strong>d<strong>in</strong></strong> Ospa de l<strong>in</strong>ga Novi si un vlah, care sa-i fie cmet<br />
si pastor si sg-i serveasca cu toata casa lui (io,f5e im dasmo ednoga vlaha . . .<br />
za kmeta nim i za pastira sa svu p<strong>in</strong>u i celu sluzbu, ka pristoj od nega ku,§6e)7<br />
Viahii <strong>d<strong>in</strong></strong> Veglia<br />
Insula Veglia, care a stat vreme de mai mune veacuri sub stap<strong>in</strong>irea.<br />
Frankapanilor, avea vlahi Inca <strong>d<strong>in</strong></strong> secolul al XV-lea. Intr-o donatie<br />
facuta manastirii Sf. Ambrosie <strong>d<strong>in</strong></strong> Dobr<strong>in</strong>je, la 8 noiembrie 1321 se<br />
pomeneste de pam<strong>in</strong>tul vlahilor" (i do zemlje, he se zovu vla§ke), care se<br />
hotarniceste cu proprietatea donata manastirii8.<br />
7 Mon. SI. Mer., III, p. 237.<br />
2 Ibidem, XII, p. 236 : ... ut Murlachi et alii hqbeant causam conducendi dictum caseum<br />
el alias mercationes ad terram nostram ladre et de<strong>in</strong>de conducantur Venetias pro utilitate <strong>in</strong>troituum<br />
nostrorum terre predicte, sicut consueti erant facere per elapsum.<br />
Ibidem, XII, p. 235 : ... dicti de Pago conduxerunt et conducunt ad locum de Obrodvacz<br />
terre firme salem suum, propter quod Murlachi et alii dictarum partium conducunt cascunr<br />
et alias suas mercationes ad dictum locum de Obrodvacz et alia loca circumstantia .<br />
4 Ibidem, XXI, p. 267.<br />
3 Mon. Hist. jur. SI. Mer., VI1, p. 253 : Vlaha po imeni Mikulu<br />
6 Ibidem, V1, p. 3.<br />
7 lbidem, p. 77.<br />
8 Ibidem.<br />
www.dacoromanica.ro
VLANII DIN CROATIA 93<br />
Influentei vlahe este a se atribui, cred, numele acelei Dragugla filia<br />
Dim<strong>in</strong>i de Besscha et uxor Balducii de Fumo, care se pomeneste <strong>in</strong>tr-un<br />
document <strong>d<strong>in</strong></strong> anul 1364, si, desi ne pare neobisnuit <strong>in</strong> term<strong>in</strong>ologia unei<br />
cancelarii vegliotel, credem a nu gresi daca sust<strong>in</strong>em cá via donata <strong>in</strong><br />
anul 1371 de cetateanul <strong>d<strong>in</strong></strong> Bagka, Stanac si sotia sa, bisericii Sf. Duh <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Lubet<strong>in</strong>gno era situat/ aproape de un loc denumit vlah", care se gasea<br />
acolo (et hec v<strong>in</strong>ea est prope Olacco versus smerch et apud ueresium luanni<br />
Ilficulanich de Segnia et prope viam publicam) 2<br />
Ca, presupunerea noasträ nu este lipsita de temei o dovedeste imprejurarea<br />
ca, <strong>in</strong> secolul urmator, <strong>in</strong> 1419, chiar <strong>in</strong> Bagka se mentioneaza, un<br />
Stanèul fiul juratului Mar<strong>in</strong> Vrantigé", despre care cu toata siguranta<br />
se poate afirma ca era de orig<strong>in</strong>a vlah3.<br />
D<strong>in</strong> partea nordica, a <strong>in</strong>sulei, ni s-au pastrat douil, documente, care<br />
ne dau <strong>in</strong>formatii mai detailate despre <strong>vlahii</strong> asezati pe Veglia. In cel<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong>tii4, <strong>d<strong>in</strong></strong> 10 noiembrie 1465, cneazul Ivan Frankapan stabileste hotarul<br />
vlahilor de la Castelmuschio. Cneazul Ivan spune ca el i-a asezat pe acesti<br />
vlahi la Castelmuschio, pe apa Krasului, unde aceasta se varsa <strong>in</strong> Orlet.<br />
Vlahii <strong>in</strong>sa au Mcut pagube cu vitele, dar mai ales cu porcii lor, locuitorilor<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Castelmuschio. De aceea contele Frankapan, vo<strong>in</strong>d sa, domneasca<br />
pace i iubire" <strong>in</strong>tre colonii" sai, dispuse a se delimita teritoriul morlacilor.<br />
Juzi ai morlacilor erau atunci Gherga Bodolisë si Vido Menkovisë.<br />
Dupa, ce se delimitg teritoriul morlacilor situat aproape de sal<strong>in</strong>ele de<br />
l<strong>in</strong>ga Castelmuschio si de soseaua ce duce de la Dobrigno la Castelmuschio,<br />
contele Ivan churl/ atit pe cetatenii <strong>d<strong>in</strong></strong> acest oras, cit si pe morlaci<br />
pentru a se publica granitele de care aveau sa se VIA, atit cei prezenti,<br />
cit si morlacii, care vor mai veni. Daca, ar trece hotarul stabilit cu vitele ori<br />
cu porcii lor, aveau, pe viitor, sa plateasc/ o pedeaps/ de c<strong>in</strong>cizeci de libre.<br />
Intr-al doilea document, dat tot de cneazul Ivan Frankapan, <strong>in</strong><br />
august 1468, se vorbeste de teritoriul acelorasi morlaci, care acum au<br />
venit pentru a se aseza" de partea adversa a localitatii Castelmuschio<br />
(Ora<strong>in</strong>je), ce se numeste Orlet. Capii murlacilor erau atunci : primul jude<br />
Vido Zenevrigë, Ivan si Gherga Budu1ig6 si Petar, care se obligara <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
nou a nu trece peste hotarul ce li s-a stabilit, sub pedeaps/ de c<strong>in</strong>cizeci<br />
de ducati de aur. In hotarul ce li s-a lasat era mai multa. pasune (panolativo),<br />
dar se gasea si pam<strong>in</strong>t arator5.<br />
1 Smiiiiklas, Codex Diplomaticus, XIII, p. 347.<br />
2 Ibidem, XIV, p. 315.<br />
3 Mon. Hist. fur. SI. Mer., VII, p. 117.<br />
4 Ibidem, p. 244.<br />
5 Ibidem, p. 254-255. P. Skok e de parere di termenul kapi e italian, nu romtnesc<br />
(Glasnik skop. rt. drunva, III, p. 299).<br />
www.dacoromanica.ro
94 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
La f<strong>in</strong>ele secolului al XV-lea episcopul Donat <strong>d<strong>in</strong></strong> Veglia phI per<br />
croatii i morlacii <strong>d<strong>in</strong></strong> Dubagnica i Poljica (eon tutti ii corvati et morlacchi;<br />
di Dubasniza e Pogliza) pentru plata decimei <strong>d<strong>in</strong></strong> bucate, y<strong>in</strong> §i miei-<br />
Procesul t<strong>in</strong>u de la 1488 p<strong>in</strong>g la 1496 , c<strong>in</strong>d se impAcg cu ei, dupg ce i se<br />
promise cg va primi, <strong>in</strong> fiecare an, cite 40 de sol<strong>d<strong>in</strong></strong>i de fiecare msg. In<br />
anul 1504 se prezenth episcopul Donat la proveditorul <strong>d<strong>in</strong></strong> Veglia, cer<strong>in</strong>du-i<br />
pentru catedrala sa dijma de la bucatele <strong>d<strong>in</strong></strong> Dubagnica, sub cuv<strong>in</strong>t Ca<br />
e Vegliot §i fiecare Vegliot nobil §1 colon, morlac sau croat (citta<strong>d<strong>in</strong></strong>o di<br />
V eglia si nobile come popolar, et morlaco, over crovato...) trcbuie sg dea<br />
decime de pe pam<strong>in</strong>turile <strong>d<strong>in</strong></strong> Dubagnica. Ele formaserg <strong>in</strong>a<strong>in</strong>te proprietatea<br />
unui Radac, croat sau sloven, iar nu morlac (che el primo patron<br />
della possession. . . sia stato corvato cioe schiavon, et non murlaco, lo qua<br />
haveva nome Radaz. . . apoi : corvat<strong>in</strong>us sive corvatus. . . natione corvatus),<br />
§i acela dgduse dupg ele decima bisericii Sf. Apol<strong>in</strong>ar, ca §i ceilalti croati<br />
de acolo. Acest phm<strong>in</strong>t, Radac 11 hiase de la un morlac (terrewum, quod<br />
tempore comitis loannis quidam 1?adaz corvatus tenebat et possidebat, et<br />
antea possidebat quidam Murlacus)1.<br />
Pe timpul contelui Ivan Frankapan (1480) se spun urmgtoarele<br />
despre plata decimei pe <strong>in</strong>sula Veglia2 : Murlachi pagavano el decimo per<br />
terratico et L. 3-12 per testa all'anno. Da nadal Puna lonza de porco ;-<br />
da carneval un paro de gal<strong>in</strong>e : da pasqua un agnelo : da san Mart<strong>in</strong> una<br />
torta, et 50 ovi per uno, cara sette di legne per uno, et sei giorni di lavoro<br />
alle vigne et terreni deli signor Andrea <strong>in</strong> fusta, et a tutti ii bisogni<br />
dell'isola, et pagano i comuni, et viaggi, et tutti l'atri datij or<strong>d<strong>in</strong></strong>arij.<br />
De altm<strong>in</strong>teri §i dupg ocuparea teritoriului dalmat<strong>in</strong> de cgtre republicg<br />
ggsim pe morlaci fAc<strong>in</strong>d pagube orkenilor ori chiar negustorilor de pe<br />
<strong>in</strong>sule. In registrele senatului venetian de la 1422-1440 se ggsesc multe<br />
sent<strong>in</strong>te In cauza furturilor §i jafurilor sgvir§ite de morlaci §i de alte<br />
persoane3. In special <strong>in</strong>sg, ni s-a pastrat <strong>in</strong>formatia ca morlacii §i alti<br />
rguMcgtori au prddat §i au maltratat pe mai multi negustori pa§nicl<br />
(1445)4, iar la 1452 un trimis <strong>d<strong>in</strong></strong> Pago se pl<strong>in</strong>ge cg se comit multe furti-<br />
§aguri pe <strong>in</strong>sulg, mai ales <strong>in</strong> animale §i <strong>in</strong> sare, de &are morlaci §i altii.<br />
In anul 1441 republica scrie comitilor <strong>d<strong>in</strong></strong> Senja (Segna) cg morlacii lor<br />
au rgpit de la trei albanezi fli<strong>in</strong>ii, §i alte lucruri, care se ggseau <strong>in</strong>tr-o barca6.<br />
1 Crn616, Ivan dr., Najslarija povjest Krekoj, Osorskoj, Rabskoj, Senjskoj i Krbavskoi<br />
.Biskupiji (Roma, 1867), p. 137 139.<br />
2 La Miklosich, In Denkschriften der kais. Akad. der Wissenschallen, XXX, p. 4 5..<br />
3 Ibidem, XVII, p. 123 §i urm.<br />
4 Ibidem, XVII, p. 258.<br />
5 Ibidem, p. 448.<br />
6 Mon. SI. Mer., XXI, p. 135.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN CROATIA 95<br />
Vlahii <strong>d<strong>in</strong></strong> Istria<br />
E sigur ca,x) miscare a populatiei asezate In Velebit i V<strong>in</strong>odol, la<br />
nord si sud de Segna, a avut loc, foarte cur<strong>in</strong>d, nu numai spre <strong>in</strong>sula<br />
Veglia, ci i Inspre Istria. Aceleasi motive care determ<strong>in</strong>au pe unii morlaci<br />
s coboare pe teritoriul oraselor <strong>d<strong>in</strong></strong> Dalmatia ale signoriei, au !rap<strong>in</strong>g<br />
alte grupe <strong>d<strong>in</strong></strong>tre ei catre Novi si Buccari i, In f<strong>in</strong>e, catre Istria. Dar aici<br />
trebuie s deosebim, mai Intli, penetratiunea lenta a migratiunilor pastoresti,<br />
atestate atit de frumos <strong>in</strong> statutele orasului Segna, la sfirsitul sec..<br />
al XIV-leal :Item quod quando Morowlachi exeunt de monte et vadunt versus<br />
Gaccham, debent stare per dies duos et totidem noctes super pascuis Senie,<br />
et totidem tempora quando revertuntur ad montem: et si plus stant, <strong>in</strong>cidunt<br />
ad penam quivgentarumlibrarum. Acest munte" nu era Kapela apropiata,<br />
unde n-au lasat nici o urma, ci mai probabil muntii <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>nordul</strong><br />
Istriei. De aceea a gasit Thallóczy mentionat <strong>in</strong> Tagliamento, <strong>in</strong> jumatatea<br />
a doua a sec. al XII-lea pe un Radul2, iar Tamaro3 <strong>in</strong> anul 1329, pe un<br />
Pasculus Chichio (P<strong>in</strong>guent).<br />
Desigur c, Impotriva acestor pastori a dat Imparatul Frideric III<br />
ordonanta sa (1490) &are capitanul <strong>d<strong>in</strong></strong> Triest : Intelleximus certa relatione,<br />
s<strong>in</strong>gulis annis, ex diversis regionibus, exteros quosdam hom<strong>in</strong>es, <strong>in</strong> nostram<br />
praefatae urbis nostrae Tergesti extramontes sitam regionem, cum multis<br />
pecudum milibus migrare, et totas hiemes ac autumni et veris partempasqua<br />
illa nostra depascere. Quiquidem et comoclas pecori suo caulas<br />
struentes, et sibi ac familiae suae ignes immodicos cont<strong>in</strong>uis diebus ac noctib<br />
us parantes, ita silvas et nem7ra territorii nostri devastarunt, ut iam populus<br />
iste noster <strong>in</strong>de vix usui suo ligna comparare habeat. Tum et saltus illos ita<br />
ab advenis occupari, ut nostrae ditionis <strong>in</strong>colis vix armentis aut pecori<br />
suo pascendo locus rel<strong>in</strong>quatur. . . .4.<br />
In jumatatea a doua a sec. al XV-lea, epidemia de ciuma, care b<strong>in</strong>tui<br />
furios, de citeva ori, a 'Alit populatia Istriei si a ldsat pustii multe <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
pam<strong>in</strong>turile sale6. De acum erau deci b<strong>in</strong>eveniti i morlacii sau vlahui<br />
care cautau adaposturi mai sigure <strong>d<strong>in</strong></strong>a<strong>in</strong>tea <strong>in</strong>vaziilor turcesti, tot mai<br />
amen<strong>in</strong>tatoare. Inca In 1449 se_a,sezara astfel de morlaci la Bibali, l<strong>in</strong>ga<br />
Buie, iar In 1490 venetienii primira morlaci refugiati l<strong>in</strong>ga Castelnuovo6.<br />
1 Arhiv zu poviestnicu lugoslavensku, III, p. 141.<br />
2 Tamaro, La Vénetie Julienne ..., I, p. 343.<br />
3 Ibidern.<br />
4 G. Vassilich, Sull'orig<strong>in</strong>e dei Cici, p. 64 si In n. 1.<br />
6 Tamaro, La Vénétie Julienne..., I, p. 434. Ciuma <strong>d<strong>in</strong></strong> Istria <strong>in</strong> anii 1456, 1467-1468,.<br />
1476-1478, 1483, 1497, 1499.<br />
6 Ibidem, p. 453-454.<br />
www.dacoromanica.ro
VC<br />
VLAHII NORD BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
Dar si alte imprejurAri contribuirà s atragl populatia vlahg, &are<br />
Istria. 0 <strong>in</strong>formatie precis/ si de mare important /. <strong>d<strong>in</strong></strong> surs/ venetian/ ne<br />
spune, <strong>in</strong> anul 14581, ca. pe litoralul <strong>d<strong>in</strong></strong>spre munti, urc<strong>in</strong>du-se acum de<br />
cur<strong>in</strong>d dgrile de la 20 la 32 ducati, cea mai mare parte a morlacilor <strong>in</strong>eep<strong>in</strong>d<br />
de la Clissa si Segna p<strong>in</strong>/ la Fiume, s-au pornit la drum c/tre Istria. De<br />
aceea ar fi b<strong>in</strong>e a se reduce darile iarlsi la 20 ducati, cum au fost si mai<br />
<strong>in</strong>a<strong>in</strong>te, iar impozitul pe sare &A fie acelasi ea si <strong>in</strong> Istria, pentru ca s/ nu<br />
aibg nici un motiv de a merge acolo.<br />
0 cercetare amlnuntitA a arhivelor istriane ar putea larnuri, desigur<br />
atit timpul In care s-au fixat acolo, cit i teritoriul pe care 1-au ocupat.<br />
Attilio Tamaro a <strong>in</strong>cercat o asemenea lucrare si a izbutit a ne da, pe temeiul<br />
materialului publicat, <strong>in</strong>formatii destul de precise. Pentru a reconstitui<br />
tabloul miscgrii populatiei morlace spre Istria, <strong>in</strong> secolul al XVI-lea, vom<br />
extrage <strong>in</strong> cele urm'atoare datele cronologice redactate de Invatatul italian2,<br />
observ<strong>in</strong>d <strong>in</strong>s/ c5,, <strong>in</strong> aceeasi vreme si poate ca <strong>in</strong> grupuri si mai<br />
mari, curgea catre locurile scutite ale Istriei §i populatia sirbo-croata <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Hertegov<strong>in</strong>a si Dalmatia.<br />
1510-1525. Cristofor Frankapan asaza la Mune §i Seiane morlaci<br />
refugiati.<br />
1517. Morlaci refugiati <strong>in</strong>tr./ pe teritoriul Triestului.<br />
1530. Refugiati morlaci, albanezi si greci capAta adapost ripe teritoriile<br />
de la Buia §i Cittanova.<br />
1532. Fer<strong>d<strong>in</strong></strong>and I porunceste ca uscocii si deli, care y<strong>in</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia,<br />
86 fie asezati l<strong>in</strong>g/ Pis<strong>in</strong>o.<br />
1538. Aloisiu Badoer transport/ <strong>in</strong> Istria <strong>d<strong>in</strong></strong> Banatul Kn<strong>in</strong>ului<br />
(Banadego) 5000 de morlaci. (Ei nu räm<strong>in</strong> <strong>in</strong>s/ acolo).<br />
1539. Fer<strong>d<strong>in</strong></strong>and I distribuie cicilor teritorii <strong>in</strong>t<strong>in</strong>se <strong>in</strong> regiunea<br />
Carstului si a litoralului istrian.<br />
1539. Doti/ mii de familii de morlaci cer voie sa <strong>in</strong>tre <strong>in</strong> Istria.<br />
Venetia le usureaza transportul.<br />
1540. Colonii de morlaci tree de pe litoralul de l<strong>in</strong>g/ Zara pe teritoriile<br />
de la Cittanova, Umago §i Paren,zo.<br />
1 Per la riviera de la Montagna, zoe terra ferma, novamente la Signoria vostra de ducati<br />
20 <strong>in</strong> 32 havea cresudo ii dacii, per la qual cossa le mazor parte de li Morlachi comenzando<br />
da Sclgsa et Segna f<strong>in</strong>a a Fiume hano klk la via per Istria a tuor sali, perche quelli non sono<br />
datiadi, et a volerli far retornar ali sali nostri, Ii quali portamo per la riviera ali porti loro,<br />
le de necessita tornar el datio a ducati XX, chome era per avanti et etiam datiar Ii sali de Istria<br />
che siano pari o veramente poner qualchue gabella su quel de Raspurch a quelli, chue vieno de<br />
verso Fiume et Segna per sali <strong>in</strong> Istria, azo cite non habiano cason de vegnir (Mon. SI. Mer.,<br />
XXII, p. 137).<br />
2 Tamaro, La Vénetie lulienne . . I, p. 453-459.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN CROATIA 97<br />
1540: Pe Carstul de la P<strong>in</strong>guente §i. pe sesul de la Montoya au fost<br />
asezati morlaci.<br />
1541. Morlacii <strong>in</strong>temeiaza colonii (Radmani, Delich, Prodanich,<br />
Rodolovich etc.) IMO Parenzo.<br />
1556. Familii morlace <strong>d<strong>in</strong></strong> Dalmatia se fixeazg pe cimpia de la Po la.<br />
1558. 0 colonie de refugiati morlaci se strAmutà de la Zaravechia<br />
la Torre <strong>in</strong> Istria.<br />
1558. Morlaci dalmat<strong>in</strong>i <strong>in</strong>temeiazg <strong>in</strong> Istria Villanova pe tarmul<br />
canalului de Leme.<br />
1560. Morlaci veniti <strong>d<strong>in</strong></strong>spre sud reimpopu1eaz1 Torre, Abrega §i<br />
Fratta.<br />
1570. Giovanni Filipp<strong>in</strong>i <strong>d<strong>in</strong></strong> Zemonico (1. Zara) aduce 40 familii<br />
de morlaci la Sbandati (Parenzo).<br />
1570. Citeva familii de morlaci se asaz5, pe teritoriul de 11120,<br />
Valle.<br />
1580.<br />
morlaci de<br />
l<strong>in</strong>gg, Po la)<br />
1580.<br />
teritorii la<br />
1583.<br />
1585.<br />
In imprejurimi.<br />
Refugiati <strong>d<strong>in</strong></strong> Zvonigrad au fost adusi la Promontore. Alti<br />
l<strong>in</strong>gl Zara se asazA la Marzana, Pomer §i Montiechio (toate<br />
Morlacului Zuanne M<strong>in</strong>a, <strong>d<strong>in</strong></strong> Dalmatia, i se d'adurA citeva<br />
Maderno (Po la). .<br />
Alti morlaci, la Pomer, Montieehio §i. Marzana.<br />
Un num6r de 271 greci, morlaci si croati se asazI la Po la §i<br />
1585. Alti morlaci s<strong>in</strong>t adusi la Promontore.<br />
1586. Imigratiuni de morlaci <strong>in</strong> Istria ; ei se asazI la Marzana,<br />
Montieehio, Sissano §i Lisignano (1. Pola).<br />
1586-1587. Proveditorul Salomon <strong>in</strong>staleaa, greci si. morlaci <strong>in</strong><br />
orasul Pola.<br />
1589. Morlaci sosesc si se asaz'a pe Polesan, <strong>in</strong> Valle §i Cittanova.<br />
1590. Proveditorul Memo aduce 25 familii de morlaci la Fratta.<br />
1595. Morlaci colonizati pe muntele de la Arehe (Rovigno).<br />
1599. apitanul de Raspo aduce morlaci pe plm<strong>in</strong>turile pustii<br />
de la Buie §i Momiano.<br />
La acest tablou, foarte <strong>in</strong>structiv, trebuie 0, adluggm <strong>in</strong>sI o observatie<br />
: cg, <strong>in</strong> jumAtatea a doua a secolului al XVI-lea, morlacii <strong>d<strong>in</strong></strong> Dalmatia<br />
nu se mai dist<strong>in</strong>g ca o populatie deosebitg, iar <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Croatia,<br />
imprktiati de viforul turcesc, se asimileazA de asemenea complet cu<br />
croatii. Totusi aceastä afirmatie nu are nici ea o valoare absolutg pentru<br />
morlacii <strong>d<strong>in</strong></strong> Istria, unde o seam5, <strong>d<strong>in</strong></strong> urmasii lor vorbesc si azi limba proprie<br />
si unde màrturii pretioase, <strong>d<strong>in</strong></strong> secolul al XVII-lea, atesteazA romani-<br />
7. - C. 2925.<br />
www.dacoromanica.ro
98 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
tatea morlacilor si a cicilor pe un teritoriu mai <strong>in</strong>t<strong>in</strong>s decit al istrorom<strong>in</strong>ilor<br />
de azi. Evident ca,' multi <strong>d<strong>in</strong></strong>tre ei s-au slavizat numai <strong>in</strong> Istria.<br />
Alte <strong>in</strong>formatii ne yorbesc despre morlacii <strong>d<strong>in</strong></strong> Rovigno, care cerufa, In<br />
anul 1526, de la orasul Triest, pe al cgrui teritoriu stgteau, un jupan propriu.<br />
Ei se luptarA mai <strong>in</strong> urmA pentru a-I p6stra cu orice pret1. C<strong>in</strong>d, <strong>in</strong><br />
anul 1524, Podesta <strong>d<strong>in</strong></strong> Mentone <strong>in</strong>sti<strong>in</strong>ta pe cgpitanul <strong>d<strong>in</strong></strong> Pis<strong>in</strong>o despre<br />
im<strong>in</strong>enta primejdie turceascg, el bgnuia eh' turcii s<strong>in</strong>t <strong>in</strong>telesi cu morlacii<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Istria2. Mu HA vreme ayufa' sA sufere asemenea ba'nuialI si <strong>in</strong> alte<br />
regiuni, ceea ce, <strong>in</strong> timp de fazboi, e lesne explicabil. Dar ei isi atraserá<br />
ura istrienilor si pr<strong>in</strong> violentele pe care le sävirseau si pr<strong>in</strong> viata lor put<strong>in</strong><br />
obisnuitl cu or<strong>d<strong>in</strong></strong>ea ce domnea In noua patrie3.<br />
Incep<strong>in</strong>d cu secolul al XVI-lea, morlacii <strong>d<strong>in</strong></strong> Istria apar si sub denumirea<br />
de cici. Astfel, In anul 1500 <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>Am pe un Ciccio da S. Michele<br />
di Leme (<strong>in</strong> districtul Parenzo), aláturi de Ciccio da Segnal. Bidermann<br />
Vassilich si Klai6 cred cl prima mentiune a cicilor, cu <strong>in</strong>teles de populatie<br />
deosebitl, se gaseste <strong>in</strong>tr-un zapis al preotului Petru Frag 'Cid <strong>d<strong>in</strong></strong> anul 1463,<br />
care povesteste ca tocmai atunci oameni de-ai contelui Ivan Frankapan,<br />
fac<strong>in</strong>d o expeditie pe litoralul istrian, au prAdat ,localitAtile Bogliuno,<br />
Vragna si Brest, si cg, <strong>in</strong> batalia care s-a angajat, au cAzut si cici de-ai<br />
contelui Ivan (a 6ie" kneza Ivana 26 ... )5.<br />
Acesti cici se mentioneaza apoi adeseori, mai ales <strong>in</strong> ordonantele<br />
orasului Triest (1517) : Chichii, qui habitant <strong>in</strong> Charsia, apoi : Chichii et<br />
Murlachi, qui non sunt amasati ant terrena non habent <strong>in</strong> territorio tergesti.<br />
In 1523 : quod fiat aliqua bona provisio largo modo contra Chichios .. .6.<br />
Intr-o scrisoare pe care Podesta <strong>d<strong>in</strong></strong> Capodistria o adreseazA catre<br />
triest<strong>in</strong>i se vorbeste si de Chichi detti difurlachi, ceea ce ne serveste ca<br />
dovada c'a" ei erau identici cu morlacii7.<br />
Un urbariu <strong>d<strong>in</strong></strong> anul 1523 cupr<strong>in</strong>de de asemenea <strong>in</strong>formatii despre<br />
noi asezari <strong>in</strong> Istria ale cicilor si anume <strong>in</strong> padurea de pe muntele Sf. Joan<br />
(Sveti Ivanac) <strong>in</strong> valea Arsei, apoi In Ladschach (Leke) si Sf. Canzian,<br />
cea <strong>d<strong>in</strong></strong>tli <strong>in</strong> Gorita, cea de-a doua <strong>in</strong> Gradiska2. Despre acesti cici se spune<br />
ca -s-au refugiat <strong>d<strong>in</strong></strong> Croatia de teama turcilor, dar ca, <strong>in</strong>data ce se <strong>in</strong>cheie<br />
1 Bidermann, Die Romanen ..., p. 89 n.<br />
2 Mon. Hung. Hist., 31, p. 286.<br />
3 Tamaro, La Vénétie lulienne..., I, p. 446 0 urm.<br />
4 Bidermann, Neue Siedlungen ..., p. 366.<br />
5 Mon. Hist. jur. SI. Mer., VID p. 237. Cf. Bidermann, Die Romanen, p. 86. Vassilich,.<br />
Sull'orig<strong>in</strong>e dei Ciii, p. 60. Klaid, Foulest Hrvata.<br />
a Vassilich, op. cit., p. 65 si urm.<br />
7 Bidermann, Die Romanen ..., p. 87 (dupä L'Istria, 1851, p. 125).<br />
8 Ibidem, p. 86.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN CROATIA 99<br />
pace cu turcii, fug iarasi acasal. Totusi, <strong>in</strong> cursul razboaielor necontenite,<br />
care pornira pe drumul pribegiei alte i alte noi cete de morlaci, nu mai<br />
avura toti deli ragaz a se <strong>in</strong>toarce acasa, pentru a-si revedea casele<br />
parasite.<br />
Dar, chiar <strong>in</strong> aceasta epoca, <strong>in</strong> cele <strong>d<strong>in</strong></strong>tii decenii ale sec. al XVI-lea,<br />
c<strong>in</strong>d populatia flotanta, care, <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>in</strong>teriorul <strong>pen<strong>in</strong>sulei</strong>, t<strong>in</strong>dea spre litoral,<br />
apare sub deosebite numiri, avem o marturie clasica si despre orig<strong>in</strong>ea<br />
cicilor, pe care <strong>in</strong>sasi curtea <strong>d<strong>in</strong></strong> Viena Ii identifica cu <strong>vlahii</strong>. Astfel, c<strong>in</strong>d<br />
la 22 octombrie 1538 Nicolae Iuriici scria regelui Fer<strong>d<strong>in</strong></strong>and despre imigrarile<br />
noi, el vorbea <strong>in</strong> special de <strong>vlahii</strong>, care la noi se cheama vechi<br />
romani (Waliichen, welchebei uns allt Römer genennt se<strong>in</strong>)", iar regele t<strong>in</strong>ea<br />
sa-i rspund i sa faca dist<strong>in</strong>ctie <strong>in</strong>tre Rasciani sive Serviani atgue Valachi,<br />
quos vulgo Zytschy vocant. .. Evident ca cicii, dupa parerea oficialS,, erau<br />
vlahi, iar acestia, dupa op<strong>in</strong>ia generala, descendenti ai vechilor romani.<br />
E firesc deci a presupune c termeni ca cici, morlaci i vlahi slut<br />
nume deosebite, dar s<strong>in</strong>onime ale populatiei care ne preocupa <strong>in</strong> lucrarea<br />
de fafa. De fapt, <strong>in</strong> afara de marturiile citate, se mai pot aduce citeva,<br />
pentru a dovedi c deli s-au refugiat <strong>in</strong> Istria de .pe acelasi teritoriu pe<br />
care am semnalat numeroase colonii de morlaci sau vlahi. .A stfel, <strong>in</strong><br />
9 aprilie 1529, baronul Nicolae Rauber scria regelui Fer<strong>d<strong>in</strong></strong>and ca a luat<br />
<strong>in</strong>telegere cu toti cicii care cu sapte ani <strong>in</strong>a<strong>in</strong>te se refugiasera <strong>in</strong> Austria<br />
gi <strong>in</strong> Karst, iar acum s-au <strong>in</strong>tors la Obrovac sub stap<strong>in</strong>irea turceasca2.<br />
Guvernul <strong>d<strong>in</strong></strong> Austria de jos scria la 8 februarie 1527 Ca banii Croatiei<br />
primisera or<strong>d<strong>in</strong></strong> de a <strong>in</strong>rola un numar de cici pentru caii cei mici (e<strong>in</strong> Anzall<br />
Tschitschen zu den ger<strong>in</strong>gen Pferden <strong>in</strong> Crabaten3), iar, <strong>in</strong> 7 ianuarie 1528,<br />
dieta <strong>d<strong>in</strong></strong> Kra<strong>in</strong>a crezu c e necesar a opune Martolozilor un nurnar oarecare<br />
de cici (mit etlichen Tschitschen oder anderen, die nach Modrusch oder<br />
Bri<strong>in</strong>dl gelegt werden könten, e<strong>in</strong> gegenwehr wider die Martalosen aufzurichten),<br />
ceea ce se si executal. Dar <strong>in</strong> 6 si 9 septembrie 1530 fu oprit atit<br />
cicilor <strong>d<strong>in</strong></strong> Istria si <strong>d<strong>in</strong></strong> Karst, cit i celor <strong>d<strong>in</strong></strong> afar./ de tara (ausser Eel&<br />
gesessen), a cumpara cereale <strong>in</strong> Rudolfswörth si <strong>in</strong> Mottl<strong>in</strong>g5, i, aceasta,<br />
pentru a preveni contrabanda. Citiva ani mai tirziu se face mentiune de<br />
cici <strong>in</strong> legatura cu uscocii°, care cautau a se aseza <strong>in</strong> sud-estul Kra<strong>in</strong>ei.<br />
Dieta acestei prov<strong>in</strong>cii propuse <strong>in</strong> 1538 ea ei sa fie asezati la Starigrad.<br />
Aici <strong>in</strong>sa nu fura multumiti : petrecura rau iarna, si de aceea comisarul<br />
1 Bidermann, Die Romanen. . . , p. 86-87.<br />
2 A. Ivie, Spomenici Srba u Ugarskoj, I (ed. Matica Srbska), Novi Sad, 1919, p. 19.<br />
3 Bidermann, Forsclumgen . . . , p. 366.<br />
4 Ibidem.<br />
6 /bidem.<br />
6 I bidem.<br />
www.dacoromanica.ro
100 VLAI-III NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
regal Erasmus von Thurn prezenta regelui, la 1 iunie 1539, o petitie os<br />
cicilor, pentru a li se da terenuri de§erte In Karst i In Istria. Se pare ca<br />
cicii nu au fost multumiti nici aici, deoarece <strong>in</strong> anul urmator o mare parte<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> ei au fost ademeniti de catre un emisar turc a se Intoarce In Turcia,<br />
probabil tot la vetrele pe care le parasiseral.<br />
Informatia <strong>d<strong>in</strong></strong> urma confirma pe depl<strong>in</strong> presupunerea c cicii erau<br />
refugiati <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia §i <strong>d<strong>in</strong></strong> teritoriul turcesc al Dalmatiei. De altm<strong>in</strong>teri,<br />
la f<strong>in</strong>ele sec. al XV-lea (1490), un martor b<strong>in</strong>e <strong>in</strong>format, Iacob Unrest,<br />
capitan <strong>in</strong> Car<strong>in</strong>tia, spune <strong>in</strong> Cronica Ungariei, pe care a compus-o <strong>in</strong><br />
limba germang c tara cicilor e situata <strong>in</strong>tre Croatia i Bosnia" (Czyschnlandt<br />
lig ovischn Wossen nn Krabaten)2. Tot aici Ii mentioneaza §i Kuripe§i6,<br />
In cunoscutul sàu It<strong>in</strong>erar (1530), de§i Ii crede sirbi, care au venit<br />
de la Semendria §i Belgrad. Sirbii, cicii i martolozii fug <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia spune<br />
el <strong>d<strong>in</strong></strong> pric<strong>in</strong>a contributiilor grele q,i a stap<strong>in</strong>irii nesuferite3.<br />
Imprejurarea c documentele Frankapanilor, care, In jumatatea a<br />
doua a secolului al XV-lea, mentioneaza de atitea ori pe vlahi i pe morlaci,<br />
nu cunose totuqi pe cici", ne face 0, credem c i aceasta denumire, ca<br />
§i cea de morlac ori chiar de vlah, a fost data de cercurile oficiale, aici<br />
cele austriace i triest<strong>in</strong>e, populatiei, care 8-a, refugiat In jumatatea 1ntii<br />
a sec. al XVI-lea In Istria, Karst, Krajna i Gorica. D<strong>in</strong> aceea0 Bursa s-a,<br />
<strong>in</strong>cetatenit apoi §i termenul4 de Tschitschenboden", cum cu un secol<br />
mai <strong>in</strong>a<strong>in</strong>te cancelaria venetiana <strong>in</strong>trodusese termenul de Morlacbia"<br />
pentru teritoriul locuit de morlacii <strong>d<strong>in</strong></strong> Croatia. De altm<strong>in</strong>teri termenul<br />
de cici e <strong>in</strong>locuit, <strong>in</strong> secolul al XVII-lea, de catre episcopul Tommas<strong>in</strong>i, cu<br />
Morlacchi, iar Carmelitul Fra Ireneo della Croce5 spune lamurit c, cicii se<br />
numesc <strong>in</strong> limba lor ru men .7) .<br />
Insemnam, <strong>in</strong> f<strong>in</strong>e, ca faptul relevat de P. Skok, dupa care populatia<br />
slava a Istriei de azi se Imparte In vlahi §i bejzake6, Ii gase§te explicatia <strong>in</strong><br />
contopirea vlahilor cu slavii.<br />
1 Bidermann, Forsclu<strong>in</strong>gen . . p. 366.<br />
2 Klaid, Poofest Hroata, III, p. 18.<br />
3 Rad., 56, p. 162, 164. R<strong>in</strong>erarium Wegrayss Kun. May. potschafft gen Constant<strong>in</strong>opel<br />
zu dern Tiirkischen Keiser Soleymann. Ano 1531. 0 noul editie, la Innsbruck, 1910.In aceasta <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
urma, cicilor li se zice (Zisttzn). Cf. Kadlec, Vala§i a Vala§ske Prdoo (Praga, 1916), p. 7 si n. 3.<br />
Bidermann, Forschungen. . p. 370 si 375.<br />
5 A. Tamaro, La Venetie Iulienne..., I, p. 442. Celelalte marturii se vor cita mai jos pe<br />
larg. Orig<strong>in</strong>ea numelui cki rämtne necunoscutá. Ea poate fi redusä la slrbo-croat eiea frate mai<br />
bátr<strong>in</strong>, unchies, badea", dar mai probabil la numele unei persoane (Cf. Pasculus Chichio) care<br />
va fi fost seful vreunei sem<strong>in</strong>tii a vlahilor. In Mon. Hist. fur. SI. Mer., V1, p. 60 si 61, am gäsit<br />
numele eitie, iar In Naselja (Cvijié), urmátoarele denumiri : eieavica (I, 95, 194, munte In<br />
Donje DragaCevo), eië<strong>in</strong>o Brdo (III, 627, In Ibar), Oieevo (II, sat 1. Treb<strong>in</strong>je), In Jadar de asemenea<br />
un Okovac (IX, 701). Un eiteoo se gaseste la n.-v. de Imb<strong>in</strong>area Moravelor. P. Skok crede<br />
a gasi In el redublarea lui ce, pr<strong>in</strong> analogie cu denumirile glokaoci, kajkaoci (Glasnik skop. ue.<br />
dr., III, p. 298).<br />
6 Glasnik skop. naulnog draka, III, p. 297.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN CROATIA 101<br />
Incheierile noastre nu se contrazic cu rezultatele la care a ajuns<br />
M. Malecki <strong>in</strong> studiul sgu despre limba eicilor. Autorul dovedeste hotgritor<br />
cg cei mai multi cici <strong>d<strong>in</strong></strong> Karst erau slavizati <strong>in</strong> momentul c<strong>in</strong>d s-au<br />
deplasat <strong>in</strong> Istria (sec. al XVI-lea), vorb<strong>in</strong>d un dialect gtokavian", cu<br />
puternice <strong>in</strong>fluente Cakaviene". Ei au venit <strong>d<strong>in</strong></strong> asa-zisa regiune Zagorja,<br />
sau chiar de pe coastele Dalmatiei. Mu lt mai vechi colonisti au fost <strong>in</strong>sg,<br />
cicii, care apart<strong>in</strong> la tipul buzecki", 0 care s-au slavizat <strong>in</strong> Istria si vorbese,<br />
de aceea, un dialect 6akavo-slovenl.<br />
Vlahii se impriistie 0 se slavizeazg<br />
Nucleul de vlahi care a izbutit a se <strong>in</strong>chiega <strong>in</strong> secolele al XIV-lea 0<br />
al XV-lea pe un teritoriu ce se <strong>in</strong>t<strong>in</strong>dea cam de la gura Cet<strong>in</strong>ei p<strong>in</strong>g la<br />
Fiume, s-ar fi <strong>in</strong>tgrit fgrg <strong>in</strong>doial'g' tot mai mult, dacg vijelia turceascg<br />
nu ar fi produs si acolo mari prefaceri politice, sociale i etnice. Indeosebi<br />
ngvglirea osmanilor a fost pentru vlahi ea un puhoi care urneste 0 pietrele<br />
mari, rupe trunchiurile bgtr<strong>in</strong>e, sterge si acoperg orice urmg de viatg<br />
civilizatg. Dar pe c<strong>in</strong>d <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong>tre Cattaro si gura Narentei dispar <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
documente, dupg cucerirea turceascg, Inca* <strong>in</strong> jumgtatea a doua a secolului<br />
al XV-lea, pe cei <strong>d<strong>in</strong></strong> Croatia ii ajunge aceastg tragicg soartg abia <strong>in</strong> jumgtatea<br />
prim./ a secolului al XVI-lea.<br />
Este probabil cg <strong>in</strong>cursiunile si prgdgciunile turcesti au urnit <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
loc pe pgstorii vlahi <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia si <strong>d<strong>in</strong></strong> muntii Dalmatiei <strong>in</strong>datg dupg catastrofa<br />
de la Cosovo. Presupunerea aceasta o confirm/ <strong>in</strong>formatiile raguzane<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> anii 1389-1390. Dar e probabil cg tot atunci grupe mai mici si mai<br />
mari de vlahi au <strong>in</strong>ceput sg pgrgseascg si teritoriul primejduit <strong>d<strong>in</strong></strong> Hertegov<strong>in</strong>a,<br />
pentru a-si cguta refugiu ori <strong>in</strong> Croatia, unde de fapt elementul<br />
vlah se <strong>in</strong>tgreste pr<strong>in</strong> aceasta <strong>in</strong> asa mgsurg, <strong>in</strong>ch e capabil de expansiune,<br />
ori In preajma oraselor de pe litoralul dalmat<strong>in</strong>, spre care t<strong>in</strong>dea, dupg<br />
cum am vgzut, 0 populatia <strong>d<strong>in</strong></strong> t<strong>in</strong>uturile mai bogate ale Croatiei.<br />
Dupg cgderea Bosniei (1463) turcii pradg de mai multe ori regiunile<br />
croate, <strong>in</strong> care stgteau si vlahi (1468, 1491, 1517)2. Banatul de Srebrenica<br />
si cel de Iajce al regelui Matei, care trebuiau sg pironeascg pe loc <strong>in</strong>a<strong>in</strong>tarea<br />
otomang, n-au fost <strong>in</strong> stare sg se mai ment<strong>in</strong>g.<br />
In 1513 turcii atacg cetatea S<strong>in</strong>j, care izbuti a se salva atunci,<br />
cgzurg <strong>in</strong>sg <strong>in</strong> mi<strong>in</strong>ile lor cetAtile mai mid ta6v<strong>in</strong>a, Nutjak 0 Vir. In anul<br />
1 Lud Slowianski, I, 1919 : M. Malecki, Gwary Ciciów a ich pochodzenie [Graiurile cicior<br />
0 orig<strong>in</strong>ea Mr], p. A. 45A. 48.<br />
2 N. Iorga, Geschichte des osmanischen Reiches, vol. II, p. 145, 152, 264, 322, 393, 405.<br />
www.dacoromanica.ro
102 VLAHII NORD BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
urmgtor ocuparg cetatile Kar<strong>in</strong> si KOrlat, <strong>d<strong>in</strong></strong>tre Zara 0 Ostrovita. In<br />
anul 1522 czur i cetgtile Kn<strong>in</strong> (1522) deodatg cu Scardona, 1111523,<br />
Ostrovita, iar <strong>in</strong> 1524, 0 puternica fortgreafg S<strong>in</strong>j. In ajunul bgtäliei de la<br />
Mohaci <strong>in</strong>treg teritoriul situat la sud de Velebit, <strong>in</strong> afarg de petecul de<br />
pgrn<strong>in</strong>t ocupat de venetieni, apart<strong>in</strong>ea turcilor. Croatii abia mai t<strong>in</strong> acolo<br />
cetatea Clissa, <strong>in</strong> apropiere de Spalato, i Obrovat, la poalele sudice ale<br />
Velebitului, l<strong>in</strong>gg, apa Zrmánjei. Dar turcii iau i la <strong>nordul</strong> Velebitului<br />
doug cetgti, Unac si Rmanj, de unde stgp<strong>in</strong>esc teritoriile <strong>d<strong>in</strong></strong> Krbava<br />
Lika si Gackal.<br />
De aceea se refugiazg <strong>in</strong> toate directiile populatia croat i vlahg<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> aceste teritorii ocupate : spre Slavonia, Carniolia, Car<strong>in</strong>tia, Istria si<br />
spre litoralul scutit al oraselor dalmat<strong>in</strong>e. Locurile rgmase deserte, dupg'<br />
ei, sub turci sau croati, le ocupg, alti pribegi, veniti acum <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>in</strong>teriorul<br />
<strong>pen<strong>in</strong>sulei</strong> de sub stgp<strong>in</strong>irea turceascg,. Acesti nou veniti se numesc <strong>in</strong><br />
documentele <strong>d<strong>in</strong></strong> sec. al. XVI-lea de regulg Valachi", mai rar Rasciani<br />
sive Serviani", sau, fi<strong>in</strong>dcg s-au refugiat <strong>d<strong>in</strong></strong> t<strong>in</strong>uturile ocupate de turci,<br />
si Prebezi" sau Uskoci,"2.<br />
Acum nu se mai face dist<strong>in</strong>ctie <strong>in</strong>tre acesti nenorociti bejenari, care<br />
deodatg, cu pgm<strong>in</strong>tul vechi 0-au pierdut i limba i caracterul vechi3.<br />
Dupg ce au plecat algturi de cetele de croati, care ii covirseau cu numgrul<br />
si cu care impreung cutreerau regiuni curat slave, unde Ii cgutau Mc<br />
spre a se aseza, procesul de asimilare a vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> Croatia s-a term<strong>in</strong>at<br />
<strong>in</strong> mai put<strong>in</strong> de doug generatii.<br />
Astfel trebuie sg, renuntgrn a mai vedea <strong>in</strong> <strong>vlahii</strong> (rnorlacii, uscocii,<br />
martolozii) <strong>d<strong>in</strong></strong> veacurile al XVI-lea 0 al XVII-lea o grupare deosebitg.<br />
Fireste c erau <strong>in</strong>tre ei i urmasi de ai vlahilor romanici <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>evul</strong><br />
<strong>mediu</strong>", ne spune Klaid, i trebuie sg-1 credem pe <strong>in</strong>vgtatul istoric croat<br />
care cunoaste marea <strong>in</strong>t<strong>in</strong>dere a elementului vlah <strong>in</strong> regiunile pustiite4,<br />
dar ei probabil erau <strong>in</strong> cea mai mare parte slavizati.<br />
Documentele <strong>d<strong>in</strong></strong> aceste doug, veacuri (al XVI-lea si al XVIT-lea),<br />
care vorbesc despre vlahi, s<strong>in</strong>t tocmai de aceea foarte numeroase. Miscarea<br />
populatiunii care 10 cautg refugiu <strong>d<strong>in</strong></strong>a<strong>in</strong>tea turcilor mai <strong>in</strong>tii, apoi,<br />
dupg <strong>in</strong>fi<strong>in</strong>tarea granitei militare, hgrtuelile necontenite, <strong>in</strong> cursul cgrora<br />
<strong>vlahii</strong>" joacg un rol <strong>in</strong>semnat, au dat destul lucru oficialitatilor croate,<br />
1 Klaié, Poujest Hrvala, III, 1, p. 4 si urm.<br />
2 Cetele turcesti care nu primeau plata, ci numai o parte <strong>d<strong>in</strong></strong> prada (unbesoldle Tiirggen<br />
und Valachen) se numeau Martolozi (de la cuv. grecesc armatolds granicer <strong>in</strong>armat).<br />
3 A se vedea i ur<strong>in</strong>atoarele lucrari mai noua Naselja, : 18, Dr. Iosip Mal, Uskotke Seobe<br />
i Slovenske Pokraj<strong>in</strong>e [Migratiunile uskocilor i regiunile slave], Ljubljana, 1924 ; Naselja, 21,<br />
Dr. Al. Ivid, Migracift Srba u Slavonija [Migratiunile sirbilor <strong>in</strong> Slavonia], Subotica, 1926 si<br />
Dr. I. Erdeljanovid, 0 poreklu Bunjevaca [Despre orig<strong>in</strong>ea bunjevatilor], Belgrad, 1930.<br />
4 Klaid, Poo/est Hrvala, VI, 1, p. 25.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN CROATIA 103<br />
-ungare §i austriace. Totu§i <strong>d<strong>in</strong></strong>tre miile de documente care vorbesc acum<br />
despre <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>in</strong>teriorul Croatiei §i <strong>d<strong>in</strong></strong> Slavonia, unde s-a constituit<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> refugiatii turci o Vlahie Mica (Ma la Vlagka, Parva Valachia, Kle<strong>in</strong>e<br />
Wallachey), nu gasim nici unul care 0, fi pastrat urme sigure despre<br />
romanitatea Mr. Ivió constatal, ca, <strong>in</strong> arhiva Curtii <strong>d<strong>in</strong></strong> Viena, cam p<strong>in</strong>g,<br />
la 1590, ref ugiatii se numeau mai ales pribeggen §i profugae, iar de atunci<br />
<strong>in</strong>coace, tot mai des Valtachen. Deoarece Ins/ ace§ti vlahi" erau de religie<br />
ortodoxa §i Curtea austriaca ii nume§te foarte des rasciani, Ivié crede ca<br />
ei erau sirbi care In acea vreme populau Slavonia.<br />
Aducem §i noi citeva exemple pentru a dovedi cele spuse : Dieta<br />
croata hotara§te <strong>in</strong> 1565 ut cesarea maiestas Wolahos vel Wzkokos <strong>in</strong> bona<br />
claustri Lepeglava <strong>in</strong>habitantes ne patiatur. In 1567, tot Intre actele dietale<br />
se vorbe§te de profugi Walachy vet Rasciani, iar <strong>in</strong> 1574 se pazesc muntii<br />
Hochywrya et Medwednycza contra Walachos martholoczy vocatos. Un franciscan<br />
dalmat<strong>in</strong> afirma2 <strong>in</strong> anul 1575 ca turcii au luat multos captivos<br />
Dalmatas seu Sclavonos Morlacos christianos usque ad 500. Comitele<br />
George Zr<strong>in</strong>yi scria la 14 septembrie 1602 catre imparatul Rudolf quod<br />
proxime decessor generalis capitaneus Carolstadiensis ex ditione Turcarum<br />
quosdam Walachos seu Rascianos educens, locavit <strong>in</strong> avitica mea desertaqua<br />
possessione Goymerye vocata. De aceea apoi, <strong>in</strong>cep<strong>in</strong>d cu 1595, episcopul<br />
acestor refugiati se nume§te permanent episcopus Rascianorum sive Valachorum.<br />
De aceea, ca sa term<strong>in</strong>am aceasta serie de citate, nu se face nici<br />
,o aluzie la specificul acestor vlahi nici <strong>in</strong> corespondenta atit de <strong>in</strong>teresanta<br />
a lui Rafael Levakovié, un misionar care §i-a desfa§urat activitatea<br />
chiar <strong>in</strong>tre ei3.<br />
Totu§i urbariile <strong>d<strong>in</strong></strong> sec. al XVI-lea §i al XVII-lea, <strong>in</strong> care se ogl<strong>in</strong>de§te<br />
viata taranilor legati de proprietatile magnatilor, mai tradeaza pr<strong>in</strong><br />
citeva resturi de organizatie veche orig<strong>in</strong>ea vlahilor, care §i-au pastrat<br />
p<strong>in</strong>g, tirziu o situatie exceptionala. In cupr<strong>in</strong>sul posesiunei apart<strong>in</strong>atoare<br />
104 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
copiii vlahi, care <strong>in</strong> 1666 obt<strong>in</strong> de la contele :Nicolae Erd6di pgm<strong>in</strong>t, vie<br />
§i f<strong>in</strong>ate <strong>in</strong> Hotnja, cu <strong>in</strong>datorirea ca sg, dea <strong>in</strong> fiecare an cite un ducat §i.<br />
sg serveascl cu sabia §i pura, s<strong>in</strong>t farl <strong>in</strong>doial5, descendentii bunilor oiteni<br />
vlahi <strong>d<strong>in</strong></strong> Banatul croat. Lopagid spune ca. <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Vitunj au fost adu§i<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Petrovopolje de chlre contele Gaspar Frankapan <strong>in</strong> anul 1639, deci<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> t<strong>in</strong>utul Cet<strong>in</strong>eil.<br />
In comunele Iwanoweé, Razopanyk §i Prylezye Inferior et Superior,<br />
au fost adu0 vlahi (20 km de Karlovac), tot <strong>d<strong>in</strong></strong> Velebit, §i. anume Wolaki<br />
de Muskowcz, dupa," anul 1530, de cgtre contele Nicolae Zr<strong>in</strong>yi §i. Stefan<br />
Frankapan. Numele lor s<strong>in</strong>t, <strong>in</strong> afafa, de dou6, toate slave : Mihovil Sestri6<br />
Matko Suranovid, Iandrija :.Basarovid, Radi Ze Ckovid, Radivoj Subagid,<br />
Joan Strahajevid, Milid Dubrovié, Iuraj Zelenkovi6, Petar Zelenkovid,<br />
Inraj Dumid, Matija Kolan, Tomag Sestrid etc. In 1558 se pomene§te<br />
§i un Ioan Buni62.<br />
Cam <strong>in</strong> anul 1530 nobilul Ivan Kobasi6 de Brekovica a <strong>in</strong>ceput sa.'<br />
colonizeze In jurul cetgtii 2unaberak (Sichelsburg), pe care o det<strong>in</strong>ea,<br />
o seam& de Uskoci, care In documentele contemporane se numesc pribeg<br />
seu Volahe sau ungure§te : Török olcihokat, pribégeket (1530) §i se sp<strong>in</strong>e<br />
de ei : qui salierunt de Thurcis ; qui de Turcia ad partes Christianorum<br />
profugiunt. Dupg, moartea lui Ivan Kobasi6 (1533), regele Fer<strong>d<strong>in</strong></strong>and era',<br />
la 2umberak un capitanat, <strong>in</strong> care acord'a (1535) un privilegiu §i. la trei<br />
Uscoci despre care se spune cA, au venit <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia (auss Bossen)3.<br />
Cam tot <strong>in</strong> aceegi vreme, 1533, se pomenesc uscocii §i pe teritoriur<br />
c6pit'aniei <strong>d<strong>in</strong></strong> Segna, nude mai tIrziu §i-au cl§tigat o deosebia faiml.<br />
Este probabil a 0 <strong>in</strong>tre uscoci era un numAr oarecare de vlahi<br />
sau morlaci, fi<strong>in</strong>da ei se confund6 uneori cu ace§tia4 : Volahos vel Uskokos.<br />
(1565), Vollachos seu Uschoccos (1629). Intr-un dialog al lui P. Sarpi, scris<br />
<strong>in</strong> sec. al XVII-lea se spun urm6toare1e5 : Hebbe anco li martolossi, huom<strong>in</strong>i.<br />
Cristiani della Greca credenza, habitati ne gioghi ellda Morlacca, et ivi presso<br />
onde anco Morlachi s'appellano et Vlachi, e forse anco Sochi f<strong>in</strong>issimi ladri,<br />
che danno la parte de frutti a Turchi, significando Mortolos <strong>in</strong> schiavonia<br />
l<strong>in</strong>gua et albanese: asass<strong>in</strong>o da strada. . . Evident, m'arturiile contemporane<br />
epocei de asimilare a elementului vlah <strong>in</strong> Dalmatia, fall <strong>in</strong>formate, confunda.<br />
denumirile atit de variate.<br />
1 Mon. Hist. jur. SI. Mer., vol. 1, p. 67.<br />
2 Mon. Hung. Hist., 30, p. 3-5.<br />
3 Ibidem, 35, p. 443 0 Klaie, op. cit., VI, p. 25-26.<br />
4 Mon SI. Mer., 39, p. 117 §i XXIII, p. 384.<br />
5 Star<strong>in</strong>e, IX, p. 200.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAHII DIN CROATIA 105.<br />
Vlahii §i morlacii, astfel rasfirati, se pierdura <strong>in</strong> cur<strong>in</strong>d <strong>in</strong> mijlocuI<br />
slavilorl. Numai resturile lor <strong>d<strong>in</strong></strong> Istria, despre care am vorbit, §i-au pastrat<br />
limba §i specificul lor. Totu§i,l<strong>in</strong> Dalmatia crescu importanta morlacilor<br />
<strong>in</strong> a§a masura, <strong>in</strong>cit <strong>in</strong> cursul secolului al XVI-lea Ii gasim pe toata coasta<br />
dalmat<strong>in</strong>a. Dar ei nu mai erau morlacii veritabili de o<strong>d<strong>in</strong></strong>ioara. Refugiati<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia, Bosnia §i Efertegov<strong>in</strong>a, unii <strong>d<strong>in</strong></strong> Croatia, ii s-au ata§at <strong>in</strong> cete<br />
mari. Amestecati acum cu populatia covir§itoare slava, dupa ce 10 pierdusera<br />
situatia exceptionala <strong>in</strong> care au trait mai multe veacuri, <strong>vlahii</strong> s-au<br />
slavizat complet p<strong>in</strong>g la f<strong>in</strong>ele secolului al XVI-lea. Probabil c 0 <strong>in</strong><br />
Dalmatia se vor fi pastrat mici <strong>in</strong>sule <strong>in</strong> care se va fi vorbit <strong>in</strong> limba lor<br />
timp <strong>in</strong>delungat Inca, precum pare a ne dovedi autorul anonim al scrierii<br />
despre Dalmatia. Dar ace§ti vlahi nu mai s<strong>in</strong>t remarcati de nimeni. Nici<br />
chiar venetienii care i-au studiat mai de aproape nu mai fac dist<strong>in</strong>ctie<br />
<strong>in</strong>tre ei i populatia slava. Dimpotriva, sub morlaci se <strong>in</strong>teleg acum toti<br />
locuitorii slavi de pe litoral.<br />
Giovanni Battista G-iust<strong>in</strong>iano2, care a fost s<strong>in</strong>dic <strong>in</strong> Dalmatia <strong>in</strong><br />
anul 1553, descrie <strong>in</strong> It<strong>in</strong>erarul" sau toata Dalmatia supusa Venetiei.<br />
Morlacii aduc la Zara spune acest excelent cunoscator al vietii de<br />
pe litoral bucate, 11n, paturi, cordovan, miere, ceara, ro§ie i br<strong>in</strong>za.<br />
Locuitorii <strong>d<strong>in</strong></strong> Zara le dau <strong>in</strong> schimb : pl<strong>in</strong>e, carissi, zahar, uleiuri, v<strong>in</strong>uri,<br />
ceara alba 0 tot felul de coloniale. Veniturile acestui negot se urea anual_<br />
la 13.000 14.000 ducati". In ora§ s<strong>in</strong>t 1180 case. T<strong>in</strong>utul sau are put<strong>in</strong>i<br />
locuitori §i pam<strong>in</strong>turile zac necultivate. Imprejurimea deci nu-i capabila<br />
a alimenta pe ora§eni, ci accasta o fac istrienii i morlacii..., care acorda<br />
proprietarilor a patra parte <strong>d<strong>in</strong></strong> pam<strong>in</strong>turile cultivate de ei. Averea mai<br />
pretioasa a acestor tarani (conta<strong>d<strong>in</strong></strong>i) e pusa la adapost <strong>in</strong> Zara. Ei nu<br />
t<strong>in</strong> la dInii, pr<strong>in</strong> satele lor, decit put<strong>in</strong>e lucruri, <strong>d<strong>in</strong></strong> pric<strong>in</strong>a primejdiei<br />
turce§ti. Tocmai de aceea averea lor consista <strong>d<strong>in</strong></strong> vite pe care, cum spun<br />
ei <strong>in</strong>§i§i, le pot m<strong>in</strong>a unde le place... In razboiul <strong>d<strong>in</strong></strong> urma s-au devastat<br />
multe sate, astfel ca <strong>d<strong>in</strong></strong> cele 280, cite erau, n-au mai ramas decit 96, §i<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong>tre acestea 85 s<strong>in</strong>t prea mici, deoarece un sat nu are mai mult ca 5-6<br />
case. Pe <strong>in</strong>sule se era 33 de sate.<br />
In it<strong>in</strong>erarul lui Giust<strong>in</strong>iano gasim apoi cam ace1ea0consideratii si<br />
cu privire la morlacii <strong>d<strong>in</strong></strong> Sebenico §i Tra43. Teritoriul ormului Sebenica<br />
Dupd Bidermann, In Mittheilungen des historischen Vere<strong>in</strong>es fiir Steiermark, XXXI,.<br />
(Graz, 1883), staturile <strong>d<strong>in</strong></strong> Stiria acordarh, In anul 1537, o scrisoare de recomandare lui Vido<br />
Vlahi" (p. 8). 0 colonie de vlahi cunoaste B. la Warnsee, unde la 1597 se mentioneaza un Blaz<br />
Wugula (p. 16), iar In Skok pomeneste o familie Radolie, alta cu numele Turk (p. 24, 34). DuTA<br />
Valvasor, <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Carniolia vorbeau sl la 1540 romIneste" (Tamaro, vol. I, p. 442).<br />
2 Mon. Sl. Mer., VIII, p. 198.<br />
3 Ibidem, p. 203, 205, 208-209.<br />
www.dacoromanica.ro
106 VLAHII NORD BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
avea jur-imprejur morlaci, iar Ioannes de Quarzonibus spunel (1557) ea,<br />
morlacii turcesti det<strong>in</strong> pe acest teritoriu nu mai put<strong>in</strong> de 32 sate. La<br />
Trait, pentru ca 8'6 ajungi la morlaci, trebuia sa' treci peste zona muntilor2.<br />
Comertul morlacilor cu orasul Spalato 11 evalua Giust<strong>in</strong>iano cam la 24.000<br />
25.000 ducati anual3.°<br />
Caravanele morlacilor, care veneau s <strong>in</strong>carce sarea, m<strong>in</strong>au citeodat5,<br />
si 500-600 de cai, ca la Sebenico, unde s-a cldit, <strong>in</strong> afarl de zidurile<br />
orasului, un depozit, pentru a nu lása s <strong>in</strong>tre <strong>in</strong> ora,5,; deodata, prea<br />
multi rnorlaci4. Pe <strong>in</strong>sula Pago treceau morlacii, cite 100, 200 ori chiar<br />
300 de <strong>in</strong>si, pentru a lua cu forta sare5.<br />
In vec<strong>in</strong>Atatea <strong>in</strong>sulelor Brazza i Arbe se gAseau de asemenea morlaci6.<br />
Vorb<strong>in</strong>d de orasul Nona, Giust<strong>in</strong>iano ne d5 o descriere <strong>in</strong>teresant57.<br />
Partea nordid, zice el, e frumoas5 i umbroasà, fi<strong>in</strong>d foarte multi arbori<br />
si mai s<strong>in</strong>t acolo i pkuni foarte verzi. Toti locuitorii se numesc morlachi,<br />
.... Se hrAnesc cu lapte i br<strong>in</strong>za. Toatà averea lor consistà <strong>d<strong>in</strong></strong> vite.<br />
Ei s<strong>in</strong>t un neam de religie sirbeasc i eretic i supusi de ai turcilor".<br />
Precum se vede, populatia vlahg, sau morlacg <strong>d<strong>in</strong></strong> Dalmatia, dupa'<br />
ce si-a pierdut limba, si-a pAstrat totusi, impreung, cu numele säu, i ocupatiile<br />
de mai <strong>in</strong>a<strong>in</strong>te. Tot ei au riimas negustori i chirigii, care se impkau<br />
cu toate stAp<strong>in</strong>irile. Antonio Diedo, s<strong>in</strong>dic si sot cu Giust<strong>in</strong>iano, spune5<br />
cA dad, s-ar suprima comertul morlacilor cu dalmat<strong>in</strong>ii, acestia ar muri<br />
de foame : Morlacii aduc necontenit bucate, br<strong>in</strong>za, drnuri, miere,<br />
cearä, lInS, postavuri brute, diferite piei etc. si iau <strong>in</strong> schimb sare, peste<br />
murat, postavuri, uleiuri, eoloniale, zahar, cearl aiM i alte m'arfuri".<br />
gi<br />
Asadar, <strong>d<strong>in</strong></strong> jurnAtatea a doua a secolului al XVI-lea, cuv<strong>in</strong>tele vlah<br />
morlac, dupg, ce nu mai <strong>in</strong>dicau specificul etnic al unei populatii, si-au<br />
schimbat, de mai multe ori, <strong>in</strong>telesul. Astfel <strong>in</strong> Dalmatia vlah <strong>in</strong>semna<br />
Oran", cum arata Vuk Karad2ié <strong>in</strong> dictionarul slu si cum <strong>in</strong> 1672 o<br />
spune clar Dr. Simon Gliubovaz <strong>in</strong> Storica dissertazione del Contado e<br />
1 Mon. Sl. Mer., VIII, p. 203 si XI, p. 93.<br />
2 Ibidem, p. 209, 210.<br />
3 Ibidem, p. 215 216.<br />
4 Ibidem, p. 205.<br />
5 Ibidem, p. 260-261.<br />
6 Ibidem, p. 219, 258, si XI, 22.<br />
7 Ibidem, p. 253-254.<br />
8 lbidem, XI, p. 3. Observ aici, di In Pravoslavna Dalmacija de episcopul Nikodim<br />
Milal (Novi Sad, 1901), p. 169 se reproduce parerea lui V<strong>in</strong>jalié : L'anno 1527 f a' la prima voila,<br />
.che i Vlassi, ora delli Morlacchi, professanti ii rito greco, si stabilirono <strong>in</strong> Dalmazia, doe nelle parte<br />
della Liburnia e lapidia, che per avanti erano abitate dai Croati, i quali erano tutti di rito lat<strong>in</strong>o.<br />
Cf. p. 149 unde V<strong>in</strong>jalió II numeste vlassi pastori. 0 altä cronicd dalmat<strong>in</strong>ä vorbeste la 1394 :<br />
Motte nouve turbe di Vlassi (Morlacchi) per sotirarsi alle sopperchierie dei Turchi, abbandonano<br />
la parte montuosa della Boss<strong>in</strong>a dove esercitavono la pastorizia, discendeno <strong>in</strong> Dalmazia e si sta-<br />
.biliscono fra i moult f<strong>in</strong> presso il mare. Cf. op. cit., p. 149.<br />
www.dacoromanica.ro
VLASIII<br />
DIN CROATIA 107<br />
Yerritorio di Zara : Acum toti taranii (abitanti della campagna) se numese<br />
-vlahi (Vlassi)" Acelasi <strong>in</strong>teles, tgranul slay <strong>d<strong>in</strong></strong> Dalmatia", 1-a avut<br />
§i cuv<strong>in</strong>tul morlac, p<strong>in</strong>g <strong>in</strong> secolul al XIX-lea. La scriitorii raguzani <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
secolul al XVI-lea si al XVII-lea vlah <strong>in</strong>seamna mai ales pastor". Dar<br />
§i ordsenilor de orig<strong>in</strong>e romanicd <strong>d<strong>in</strong></strong> Dalmatia li se spune de catre populatia<br />
slava Vlasi. Mahomedanii <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia numese vlahi, p<strong>in</strong>g astgzi, pe<br />
fiecare cre.st<strong>in</strong>, <strong>in</strong>deosebi pe taranii crest<strong>in</strong>i, iar croatii catolici numeau<br />
viczhi pe arbii ortodocsi care s-au refugiat <strong>in</strong> Croatia si Slavonia2.<br />
<strong>in</strong>t<strong>in</strong>derea arziirilor vlahe <strong>d<strong>in</strong></strong> Croatia<br />
Fac<strong>in</strong>d o reprivire asupra asezarilor vlahe <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>in</strong>treg cupr<strong>in</strong>sul Croatiei<br />
si al litoralului sau, trebuie sa remarcam de <strong>in</strong>data c ei nu silt mentionati<br />
totdeauna dupg asezgrile lor, ci mai ales ca colectivitati plasate<br />
<strong>in</strong> anume regiuni i conduse de anumiti cgtunari. Astfel, spre pildg, <strong>vlahii</strong><br />
de pe valea Cet<strong>in</strong>ei erau rasfirati pe <strong>in</strong>treg cursul acestui riu, de la Vrhrika<br />
p<strong>in</strong>g <strong>in</strong> muntii Mosor. Indeosebi se pomenesc la Vrhrika, pe Petrovo<br />
Polje, la S<strong>in</strong>j si l<strong>in</strong>ga cetatea Nutjak, iar pe soseaua care duce de la Spalato<br />
<strong>in</strong> valea Cet<strong>in</strong>ei, <strong>in</strong> preajma cetatii Klis. La Vrhrika s<strong>in</strong>t mentionati<br />
<strong>vlahii</strong> Tuliói. L<strong>in</strong>ga S<strong>in</strong>j era Koprivno, <strong>in</strong> care cunoastem vlahi, ca si In<br />
silistea sa Lovazi6i. Toate aceste asezgri erau legate de Neretva, <strong>in</strong> <strong>nordul</strong><br />
cgreia ii pomeneste un document <strong>d<strong>in</strong></strong> anul 14083. La Poljica sau <strong>in</strong> imprejurimile<br />
acestui oras ei S<strong>in</strong>t am<strong>in</strong>titi Inca' <strong>in</strong> veacul al XIII-lea (1285), and<br />
atacg pe raguzanul Ratcus Obrati.<br />
In preajma cetatii Kn<strong>in</strong> trebuie sá presupunem, de asemenea, un<br />
.oarecare numar de asezari ale vlahilor, care vor fi at<strong>in</strong>s valea riului Krka<br />
p<strong>in</strong>a la mare. Intre Krka si Zrmanja am <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>at neamul lui Silan <strong>in</strong><br />
VidCeselo. L<strong>in</strong>gg apa Zrmanja si <strong>in</strong> preajma cetgtii Obrovac au existat<br />
p<strong>in</strong>g tirziu asemenea asezgri, <strong>d<strong>in</strong></strong>tre care cunoastem una cu numele Pra.4-<br />
Jevica. Cele doug catune pe care le-a rapit contele Kurjakovid dela Nelipici,<br />
erau situate probabil <strong>in</strong> partea sudica a jupei Krbava, unde vom aseza si<br />
tunu1 lui Brayk Merucich.<br />
D<strong>in</strong>tre <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Lika am<strong>in</strong>tim pe cei de pe proprietatile MogoroviCilor<br />
si <strong>in</strong>deosebi pe <strong>vlahii</strong> de la Ostrovica, iar <strong>in</strong> apropierea lor, <strong>in</strong><br />
Igrischya, pe <strong>vlahii</strong> numiti Sugari. In muntii Velebitului erau mai numerosi<br />
1 Bidermann, In Oest. Ung. Revue, 1888-1889, p. 154.<br />
2 Kadlec, Valai a Valaske Prdvo, Praga, 1916, p. 1 i urm., unde se citeazA toatA litecratura<br />
acestei probleme.<br />
3 Tamara, La Vénitie Julienne..., II, p. 495, dupa Bullet<strong>in</strong>o di arheologia e storia dalmata,<br />
XIX (1896), p. 46.<br />
www.dacoromanica.ro
108 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
ti stim cg <strong>in</strong> Celopeka, Nadbrdo i Soz li Bog erau <strong>in</strong>vec<strong>in</strong>ati cu cgluggrif<br />
de la biserica Sf. Ioan, aproape de Medak.<br />
D<strong>in</strong> aceste asezgri <strong>vlahii</strong> au coborit In cur<strong>in</strong>d <strong>in</strong>spre litoralul dalmat<strong>in</strong>.<br />
In jurratatea a doua a secolului al XIV-lea, ei se pot urmgri Rugg<br />
Trait (Tragurium), unde iernau regulat cu turmele de oi, iar la <strong>in</strong>ceputul<br />
sec. al XV-lea apar si la Sebenico i <strong>in</strong> preajma orasului Zara, p<strong>in</strong>g la Nonaunde<br />
erau emigranti <strong>d<strong>in</strong></strong> Srbava. In f<strong>in</strong>e, t<strong>in</strong>utul situat spre vest de<br />
Velebit, care se numea Podgorje, era <strong>in</strong>cg <strong>in</strong> secolul al XIV-lea pl<strong>in</strong><br />
de vlahi", dupg expresia lui Lopa§i6. Noi i-am cunoscut la Starigrad §i<br />
Karlobag. Pe litoralul ce se <strong>in</strong>t<strong>in</strong>de de la Senj p<strong>in</strong>'g' la Fiume, asezgrile<br />
vlahe slut mai tirzii, cgci ele se <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>g numai <strong>in</strong> a doua jumgtate a.<br />
sec. al XV-lea (Buccari, Tersatto, Eedenica).<br />
Trecerea vlahilor de pe litoral pe <strong>in</strong>sule se poate urmgri <strong>in</strong> cazul<br />
Vegliei, unde Ii ggsim destul de cur<strong>in</strong>d rgsp<strong>in</strong>diti pe <strong>in</strong>treaga ei suprafatg,<br />
la Ba§ka, Dobrigno, Dubcdnica, Poljica §1 Castelmuschiol. Unii au<br />
izbutit acolo, gratie numgrului mai mare, sg-si conserve limba p<strong>in</strong>g <strong>in</strong> a doua.<br />
jumgtate a secolului al XIX-lea. Dar stim cg <strong>in</strong> secolul al XV-lea ei an<br />
cgutat sg se refugieze i pe celelalte <strong>in</strong>sule dalmat<strong>in</strong>e, unde nu II s-a pierdut<br />
urma cu desgvirsire. Ancheta lui Lucijan Marcid, <strong>in</strong>trepr<strong>in</strong>sg In <strong>in</strong>sulele.<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> fata Zarei si a Sebenicului 2, este foarte <strong>in</strong>structivg. Toponimia de<br />
acolo aratg multe nume romanice, dalmat<strong>in</strong>e sau italiene ; dar, <strong>in</strong>tre ele,<br />
existg citeva al cgror caracter ni se pare mai presus de orice <strong>in</strong>doialg.<br />
Indoielnice .s<strong>in</strong>t : Antulov (riu <strong>in</strong> epur<strong>in</strong>e ; suf. -u/ e specific) ; Matulió<br />
§i Matulov (mai multe numiri, toate de riuri) ; Mikuliô (riu <strong>in</strong> Ista)<br />
Mikuli<strong>d<strong>in</strong></strong> (mai multe riuri s<strong>in</strong>t asa numite) ; Titulió (riu In Tkun) ;.<br />
poate i Bur6ul, Vidulió, Karstul, Ri6ur§i altele, dacg t<strong>in</strong>em seamg cit<br />
<strong>in</strong> zona aceasta <strong>in</strong>fluenta italiang este foarte puternicg. Forme sigure<br />
romanice ni se par <strong>in</strong>sg : Dumboka (mai multe nume de poieni i riuri ;.<br />
cuv<strong>in</strong>tul are fonetism bulgar, explicabil numai pr<strong>in</strong> vlahi), Ma6ukat,<br />
Ma6ukat<strong>in</strong> (ambele numiri de riuri ; de la rom. mdciucci, dupa' cum a.<br />
bgnuit Puscariu, care vorb<strong>in</strong>d. de Ma6kat <strong>d<strong>in</strong></strong> Rudnik, Stud. Istrorom.,<br />
II, 288, presupunea la baza lui forma mdciucat); Mundel (rom. muncel <<br />
lat. monticellus ; In Dalmatia o variantg Monde, Puscariu, op. cit., .291)..<br />
Mrljane (sat <strong>in</strong> <strong>in</strong>sula Pasman, de la rom. mnlan, termen pastoral rgsp<strong>in</strong>dit<br />
de vlahi. Cf. numele unui vlah _211r1 jan <strong>in</strong> docurnentul de la Prizren)..<br />
Urme de vlahi pgstrate direct de populatia slavg s<strong>in</strong>t put<strong>in</strong>e : Vlahov.<br />
1 P. Skok este de pArere ca <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Veglia shit orig<strong>in</strong>ari <strong>d<strong>in</strong></strong> Velebit. Ca probä aduce.<br />
numele Gerd, Gerdooié, existente In apropiere de Dobr<strong>in</strong>b pe Veglia: numele Scalich, pe Veglia,<br />
Zgalie, iar Bahlia In Poljica se numesc Bajeiéi (Glasnik skop. nau6nog dr., Mr p. 295). In Poljica<br />
Skok constatá supravietuirea termenului cunastra rom. corastd".<br />
Naselja, 26, p. 511-586.<br />
www.dacoromanica.ro
VLAI-III DIN CROATIA 109<br />
gi Vlakió (cite dual riuri poart6 acest nume). Pot fi i romanice : Arat<br />
Qun riu In Mali Iz), Vaka (<strong>in</strong>sulg l<strong>in</strong>gI 2ag1ava), Longa (<strong>in</strong>sura <strong>in</strong> Brb<strong>in</strong>je)<br />
§i Kursar (riu <strong>in</strong> Sepur<strong>in</strong>e). Lucijan Marció e de pArere ca, de la vlahi<br />
au famas1 numele frecvente In onomastica <strong>in</strong>sulelor dalmat<strong>in</strong>e : Blasul,<br />
Zaul, Vitula, Fizula, Radula, Kazula i Franula i toponimicele Bovkule,<br />
Cavatul (o <strong>in</strong>sura), Kreul, Bisage (mai multe <strong>in</strong>sule), Da<strong>in</strong>a (o<br />
<strong>in</strong>sulä l<strong>in</strong>g Kornat) i Dua<strong>in</strong>ka (numele unei <strong>in</strong>sule). Caracterul romanic<br />
al acestor <strong>d<strong>in</strong></strong> urm6 ni se pare <strong>in</strong>sA cu anevoie de dovedit.<br />
1 Op. cit., p. 530.<br />
www.dacoromanica.ro
VIATA 5I FORMELE DE ORGANIZATIE LAUNTRICA<br />
A VLAHILOR<br />
Conditii sociale la vlahi<br />
Vlahii erau proprietari de oi, vite i cai <strong>in</strong> r<strong>in</strong>dul <strong>in</strong>tii, am pute&<br />
spune aproape exclusiv. Totu§i <strong>in</strong> Serbia se gdseau <strong>in</strong>tre ei citiva care<br />
posedau pdm<strong>in</strong>t propriu §i de aceea erau datori s dea bir <strong>d<strong>in</strong></strong> bucate<br />
sau <strong>d<strong>in</strong></strong> y<strong>in</strong>, cum reiese <strong>d<strong>in</strong></strong> hrisovul regelui UroA Milut<strong>in</strong>, cdtre mdrilstirea<br />
Ililandarului (1302-1309). Alti vlahi dispuneau de sate, cum dovede§te<br />
,,legea vlahilor" <strong>d<strong>in</strong></strong> hrisovul mdndstirii Banja. Ace§tia erau obligati sd<br />
coseascd f<strong>in</strong>, cite trei zile, dar numai aproape de domeniul mAndstirii<br />
§i apoi sd, transporte <strong>in</strong> fiecare an cite un car de griu i unul de y<strong>in</strong>. D<strong>in</strong>tre<br />
aceOia se vor fi recrutat §i <strong>vlahii</strong> care, potrivit cu legea de la Sf. Arhangheli,<br />
erau obligati a contribui cu munca lor la constructia de cetdti<br />
(gradi da napraljaju). Nu vom considera <strong>in</strong>sd, urm<strong>in</strong>d pilda lui Kadlec,<br />
pe maie§trii fierari <strong>d<strong>in</strong></strong> cdtune drept meseria§i. Proprietari de cai, <strong>vlahii</strong><br />
nu s-au putut lipsi, de sigur, de potcovarii atit de necesari chirigiilor,<br />
care plecau adeseori pe drumuri <strong>in</strong>depdrtatel.<br />
Nu vom <strong>in</strong>sista nici asupra calitdtii de nobili a vlahilor mentionati<br />
In 1280 i 1296 <strong>in</strong> hrisoavele reg<strong>in</strong>ei Elena §i ale regelui Ura Milut<strong>in</strong>,<br />
de§i <strong>in</strong>terpretarea lui Jireèek e concludentd. Dar, <strong>in</strong> 1343 se pomene0e<br />
cu numele un vlastel<strong>in</strong> (nobil) Radul <strong>d<strong>in</strong></strong> Strumica, <strong>in</strong> donatia fácutd<br />
mandstirii Ifilandar. Consider<strong>in</strong>d vechimea elementului vlah <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia,<br />
nu ar fi prea surpr<strong>in</strong>zdtor ca unii <strong>d<strong>in</strong></strong>tre vlahi s fi izbutit a se<br />
ridica <strong>in</strong> r<strong>in</strong>durile nobilimei. Asemenea oameni capabili au fost<br />
BalEidii,<br />
1 Kadlec, Valagi a Valagske Prduo, p. 144-145, fierarul Ruddl In hrispvul de la Banja<br />
Alti asemenea maistori : Lejk Sluparevié, Miho Bradel 0 Marco Feëor, tori prisäcari.<br />
www.dacoromanica.ro
FORMELE DE ORGANIZATIE A VLAHILOR 111<br />
proveniti dupa, Jire 6ek <strong>d<strong>in</strong></strong> vlahi, care au jucat timp de un secol un roI<br />
<strong>in</strong>semnat In regiunea <strong>d<strong>in</strong></strong>tre Scutari 0 Zeta'.<br />
In ceea ce prive§te conditia sociala a vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> regatul lui Nemanjar<br />
hrisoavele de la Banja si Daani fac deosebire <strong>in</strong>tre vo<strong>in</strong>ici i calátori.<br />
Cei <strong>d<strong>in</strong></strong>tii se gaseau, fara, Indoia1, <strong>in</strong>tr-o situatie mai favorabila, §i s<strong>in</strong>t<br />
identici cu poklonnici <strong>d<strong>in</strong></strong> documentul de la Prizren, care <strong>in</strong> afara, de darurile<br />
obi§nuite, obligati a le da manastirii, aveau dreptul a se zeciui s<strong>in</strong>guri.<br />
Intr-un document al regelui Stefan ITro§ II (1300) eatre manastirea<br />
Sf. Gheorghe de l<strong>in</strong>ga Skoplje, se doneaza un sat2, <strong>in</strong> care Manota, g<strong>in</strong>erele<br />
lui Dragot<strong>in</strong>a, avea sä lucreze mangstirii dupa legea vo<strong>in</strong>iceasca", §i<br />
anume sa nu i se impovareze calul, nici s poarte sarc<strong>in</strong>i". Institutia,-<br />
vo<strong>in</strong>icilor" ( = soldati) este fara <strong>in</strong>doiala o rem<strong>in</strong>iscenta a stap<strong>in</strong>irii<br />
bizant<strong>in</strong>e, care §i-a pierdut <strong>in</strong>sa functiunea ce a avut-o o<strong>d<strong>in</strong></strong>ioara §i a<br />
cont<strong>in</strong>uat s existe numai In numele unei categorii sociale. Jire6ek spune<br />
despre ei c erau oameni liberi ; vo<strong>in</strong>icii vlahi <strong>in</strong>sä apar legati de mandstire<br />
§i obligati totu§i la unele munci.<br />
Vlahii dildtori (kjelatori, de la cuv<strong>in</strong>tul rom. cdldtor, <strong>d<strong>in</strong></strong> cale <<br />
lat. callis) erau obligati a presta toate serviciile <strong>in</strong> legatura cu pastoritul,<br />
a-§i da caii pentru transporturi si a <strong>in</strong>depl<strong>in</strong>i serviciul de chirigii<br />
ai statului sirbesc. D<strong>in</strong> modificarea pe care a adus-o tarul Dugan textului<br />
orig<strong>in</strong>al al hrisovului de la DeCani, se vede c erau considerati In aceeasi<br />
treapta sociala ca §i meropii, adica taranii sirbi legati de glie. Numele<br />
si 1-au luat de la ocupatia lor, cad erau ve§nic <strong>in</strong> calatorie §i probabil<br />
<strong>in</strong>ea sub bizant<strong>in</strong>i au fost considerati ca o categorie sociala. De aceea sub<br />
Vlahoi oditai pomeniti de Cedren, Inca la 976, <strong>in</strong> regiunea <strong>d<strong>in</strong></strong>tre Prespa<br />
§i Ohrida, nu se pot <strong>in</strong>telege decit ace§ti vlahi calatori", a caror patrie<br />
era <strong>in</strong> regiunea, <strong>d<strong>in</strong></strong>tre Prizren, Vranje si Morava apuseana, §1 nicidecum<br />
arom<strong>in</strong>i, la care nu <strong>in</strong>tilnim niciodata o asemenea denumire, nici pentru<br />
chirigii §i nici pentru clasa sociala asemanatoare. Este meritul lui JireCek<br />
ca a recunoscut, cu o deosebita agerime, orig<strong>in</strong>ea numelui 0 a facut posibird<br />
identificarea vlahilor calatori.<br />
Valea Cet<strong>in</strong>ei §i a Zrmanjei erau aconaodate pentru agriculturä, ca<br />
si litoralul dalmat<strong>in</strong>, care forma posesiunea oraselor. Vlahii asezati acolo,<br />
<strong>in</strong> jurul cetatilor, aveau §1 pam<strong>in</strong>t de cultivat, cum erau spre pilda Siläne§tii<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Vid"deselo ori catunarii Nelipiéilor, <strong>in</strong>tre care unii dispuneau<br />
de sate. Rolul pe care 1-au avut <strong>vlahii</strong> <strong>in</strong> Banatul croat nici nu s-ar pricepe<br />
C. Jirdek, Geschichte der Serben, I, 424 ; vezi si M. Sufflay, Srbi i Arbanasi [ Strbii si<br />
Albanezti], p. 127. In Giuraaevci (De6ani, 1330) se am<strong>in</strong>teste <strong>in</strong>tiia data un Barba( Baffle. gufflay<br />
afirma : BaMidii stnt de orig<strong>in</strong>a romtna sau vlahd, vorbesc ca albanezii, poseda o cancelarie<br />
sirbeasca si se considera bast<strong>in</strong>asi In imperiul sirbesc".<br />
2 Zak. Spom., p. 614.<br />
www.dacoromanica.ro
112 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDW<br />
b<strong>in</strong>e, dad, n-am admite, <strong>d<strong>in</strong></strong> capul locului, <strong>in</strong>tre ei o categorie de tarani<br />
cu bunastare materiala. Mentiunea de morlaci sau rustici" de &are<br />
capitanul <strong>d<strong>in</strong></strong> Sebenico <strong>in</strong> 1465 dovedeste lamurit afirmatiunea noastra.<br />
Astfel Vigan Dubravad, un vlah de seama, avea sub cetatea S<strong>in</strong>j (1436)<br />
o proprietate cu pam<strong>in</strong>t, vii, gra<strong>d<strong>in</strong></strong>i i f<strong>in</strong>at. Vlahii <strong>d<strong>in</strong></strong> preajma lui<br />
Castehnuschio pe Veglia primisera de la Ivan Frankapan pe l<strong>in</strong>ga pkuni<br />
si pam<strong>in</strong>t arator (zenaje oraMe).<br />
Exemplele, daca ar fi nevoie, s-ar mai putea <strong>in</strong>multi. Dar organizatia<br />
civi1 i militara a populatiei vlahe <strong>d<strong>in</strong></strong> Croatia contribuie cu <strong>in</strong>formath<br />
atit de bogate, <strong>in</strong>cit ele lum<strong>in</strong>eaz i problema aceasta <strong>in</strong> mod<br />
suficient1.<br />
71Legea vlahilor" <strong>d<strong>in</strong></strong> Cet<strong>in</strong>a i alte citeva documente ne dovedesc<br />
ca' <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Croatia erau de doua categorii. Unii traiau pe domeniile<br />
regale si stateau sub porunca banului, care-si avea scaunul <strong>in</strong> Kn<strong>in</strong>.<br />
Celia lti erau asezati <strong>in</strong> preajma cetatilor ori pe proprietatile magnatilor<br />
croati, cum erau Nelipi6ii, Frankapanii, contii de Corbavia sau Mogorovicii.<br />
Dar toti <strong>vlahii</strong> aveau o organizatie proprie, pe care o recunosteau,<br />
pentru serviciile lor pretioase, atit regele cit i magnatii croati. Aceasta<br />
organizatie <strong>in</strong>chegata, dupa o lege speciala, se numeste <strong>in</strong> documentele<br />
croate strana vlagka, iar o data, <strong>in</strong>tr-un document lat<strong>in</strong> universitas Valaehorum.<br />
Se pare, ca o asemenea strana (lature) sau universitas se alcatuia<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> mai multe sate (katuni fi opane), care aveau In frunte cite un catunar.<br />
4.5eful civil al unei asemenea organizhtii era cneazul, pe care hi. valea Cet<strong>in</strong>ei<br />
ii alegeau <strong>vlahii</strong>, iar domnul feudal II con-Firma. Cneazul de acolo era vlah<br />
si el i <strong>in</strong> afara de imprejurarea ca reprezenta pe domnul sau, avea si<br />
atributii de judecator. El era seful scaunului vlah care se t<strong>in</strong>ea <strong>in</strong> S<strong>in</strong>j<br />
en asistenta juratilor vlahi, cu care desc<strong>in</strong>dea In fiecare an de doua ori<br />
pr<strong>in</strong> toate catunele. Veniturile si le avea cneazul tocmai <strong>d<strong>in</strong></strong> amendele<br />
dictate de judecata, i anume a zecea parte <strong>d<strong>in</strong></strong> ceea ce se cuvenea domnului.<br />
Juzii <strong>in</strong>casau numai a zecea parte <strong>d<strong>in</strong></strong> treimea gloabelor care<br />
ram<strong>in</strong>ea catunarilor vlahi. Pe l<strong>in</strong>ga juzi cneazul mai era asistat si de catre<br />
pristavi. Fi<strong>in</strong>dca s<strong>in</strong>tem la scaunul de judecata al vlahilor, trebuie sá<br />
spunem ca aceasta judecata se facea dupa dreptate" si nu cu puterea",<br />
ceea ce <strong>in</strong>seamna ca avea sa se procedeze In conformitate cu vechiul obicei.<br />
Nu ni se spune dad, scaunul judeca i <strong>in</strong> cauze crim<strong>in</strong>ale mai mari. Probabil<br />
acest drept era rezervat banului ori domnului, dar atit stim, ca<br />
vlahul nu putea fi sp<strong>in</strong>zurat pentru nici o v<strong>in</strong>d, cad aceasta era o moarte<br />
prea rus<strong>in</strong>oasa. Pedepsele erau dictate <strong>in</strong> bani si se prevedea ca e<strong>in</strong>e n-are<br />
sa plateasca, poate da o oaie pentru o libra i o vaca pentru vase libre,<br />
1 Mon. Hist. jur. SI. Mer., V, 1, p. 8-11, 145, 328.<br />
www.dacoromanica.ro
FORMELE DE ORGANIZATIE A MLAHILOR 113<br />
pe care <strong>in</strong>sa putea sa le rascumpere p<strong>in</strong>a, <strong>in</strong> ziva a douzecea. Pedepse<br />
prea mari, pe care nu le puteau plati, erau oprite. Jurat putea fi vlahul<br />
numai pentru sumele mai mari, ca patru bolantia. In Legea vlahilor"<br />
Odra <strong>in</strong>sa si o dispozitie, care dovedeste ca totusi ei erau, ea stare sociala,<br />
<strong>in</strong>feriori nobililor. La judecatile obisnuite adica, ei nu puteau fi chemati<br />
ca martori ori ca juratori, ceea ce evident era <strong>in</strong> detrimentul lor, dupg<br />
cum se vede <strong>d<strong>in</strong></strong> procesul <strong>d<strong>in</strong></strong>tre Silanesti si Kegleviéi. Totusi, faptul ca<br />
<strong>vlahii</strong> nu erau pur si simplu coloni, cum afirma Ivan Keglevió, il dovedeste<br />
atitu<strong>d<strong>in</strong></strong>ea banului, dar si <strong>in</strong>susi titlul pompos de comes Valahorum,<br />
pe care il purta cneazul <strong>d<strong>in</strong></strong> Kn<strong>in</strong>.<br />
Un fenomen caracterstic la <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia, la cei <strong>d<strong>in</strong></strong> Zeta si Hertegov<strong>in</strong>a,<br />
precum si <strong>in</strong> h<strong>in</strong>terlandul litoralului dalmat<strong>in</strong>, de la Cattaro<br />
T<strong>in</strong>a, la gura Narentei, era atunul. In Serbia, dupa NovakoviC, catunul<br />
<strong>in</strong>semna o asezare pastoreasca, tot asemenea <strong>in</strong> Muntenegru (1435), iar<br />
la Raguza putem spune ca el desemna asezarea caracteristica a populatiei<br />
vlahe. In statutele orasului Cattarol se face dist<strong>in</strong>ctie clara <strong>in</strong>tre diferitele<br />
soiuri de asezari (mittatur de castro, foro, rure, catono et<br />
locis: quicunque de ill,is, de castro, de villa, catuno, locho et foro venerit <strong>in</strong><br />
nostram civitatem 1419), <strong>d<strong>in</strong></strong> care se poate vedea ca pr<strong>in</strong> cectun se <strong>in</strong>telege<br />
asezarea pastorilor vlahi <strong>d<strong>in</strong></strong> imprejurime. In Croatia <strong>vlahii</strong> tradau <strong>in</strong><br />
conditii sociale mai avam ate si de aceea, desi <strong>in</strong> legea <strong>d<strong>in</strong></strong> 1436 se am<strong>in</strong>tesc<br />
Inca catunele lor, nu mult dupa aceea aflam totusi ca <strong>in</strong> Velebit asezarile<br />
morlacilor se numeau og<strong>in</strong>e (-.--- communa).<br />
In legatura cu catunul se pun mai multe probleme, a caror cunoastere<br />
poate BA aduca o contributie Insemnata, la dezlegarea <strong>in</strong>ceputurilor<br />
poporului nostru. Asa, mai <strong>in</strong>tii, orig<strong>in</strong>ea numelui. Jiraek credea2 ca, e<br />
romanic : ital. cantone, fr. cantonner, mgr. katoicna lagar", katounko<br />
a <strong>in</strong>tim:le tabara". Jokl basal]. deriva3 <strong>d<strong>in</strong></strong> albaneza : katunt, participiul<br />
de la verbul ndén Int<strong>in</strong>d" ; deci cedun ar <strong>in</strong>semna cort, locu<strong>in</strong>ta". Cu trei<br />
decenii In urrna si noi am adoptat etimologia lui Jokl, care astazi pare a se<br />
fi generalizat. Ni se parea ca rasp<strong>in</strong>direa cuv<strong>in</strong>tului s-ar putea atribui,<br />
de fapt, orig<strong>in</strong>ei sale vechi ilirice si ca cuv<strong>in</strong>tul trebuie sa fie <strong>in</strong>tilnit o data<br />
si cu forma, rotacizata daca ar fi fost lat<strong>in</strong>. Astazi WO, nu ni se mai par<br />
conv<strong>in</strong>gatoare aceste argumente, deoarece rasp<strong>in</strong>direa termenului e<br />
legata exclusiv de migratiunile pastorale respective.<br />
Cuv<strong>in</strong>tul ceitun e luat cu siguranta <strong>d<strong>in</strong></strong> viata militara si numai .pe<br />
urma s-a aplicat asezarilor pastoresti. 0 recunoaste si Jokl, arat<strong>in</strong>d ca<br />
1 Novakovié, Zak. Spom., p. 2.<br />
2 Jiraek, Gesclzichte der Serben, I, p. 156 ; cf. Capidan, tn Dacoromania, II, 465.<br />
3 Indogerm. Forschungen, XXXIII, 420-433.<br />
13. - C. 2925.<br />
www.dacoromanica.ro
114 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
termenul era Inca In uz In limba militarg a epocii lui Kekaumenos. Observatia<br />
e deosebit de pretioasg, fi<strong>in</strong>dcg In acest chip se atesteaza vechimea.<br />
termenului. Dar ceea ce voim sl subl<strong>in</strong>iem Inca o data, este 1mprejurarea<br />
el In textele vechi dacorom<strong>in</strong>e, acest cuvInt nu este atestat decit tirziu,<br />
probabil ca Imprumut literar. De altfel catunul nu este o forma de a§ezare<br />
a romlnilor de la <strong>nordul</strong> Dungrii. Intrucit prive§te dialectul aromln,<br />
acesta de asemenea nu-1 cunoa§te. E adevgrat ca Theodor Capidan credea<br />
a-i fi dovedit existenta la aromlni, pr<strong>in</strong> faptul ca 11 constatg ca nume<br />
topic <strong>in</strong> Albania. Argumentul Baru nu ne pare <strong>in</strong>sa conv<strong>in</strong>ggtor. Numele.<br />
Lakatunl, o localitat
FORMELE DE ORGANIZATIE A VLAHILOR<br />
P15<br />
difica frontiera de nord a ariei stabilite, deoarece se gasesc la periferia ariei<br />
de rasp<strong>in</strong>dire, primul la sud, iar al doilea la nord de Morava. Nu modifica<br />
l<strong>in</strong>ia trasata de noi niei faptul c, <strong>in</strong> umadija, katun <strong>in</strong>seamna sat -Oggnese<br />
si ca Jire6ek constatg si <strong>in</strong> Bulgaria doua sate Eatunata i Katunica,<br />
care pot sa fie si ele rezultatul unei expansiuni mai vechi sau chiar noug<br />
de tot (<strong>in</strong> acest caz, tiganeaseg). La sud nu se poate def<strong>in</strong>i atit de precis<br />
aria de rasp<strong>in</strong>dire a catunului, dar nu vom gresi prea mult, dae5, ne oprim<br />
nu departe de Skoplje. Mai la sud, Capidan nu a constatat decit o s<strong>in</strong>gura<br />
data prezenta sa <strong>in</strong> toponimia Albaniei. El se gäseste si In Elada, cum a<br />
aratat Novakovid : o localit ate la sud de Arta se numeste Katun, alt sat<br />
In Acarnania se cheamg Paleokatun i In aceeasi regiune un sat Vlahokatunl.<br />
Dar e evident ca aceste <strong>d<strong>in</strong></strong> urma numiri ca i Lakatun s<strong>in</strong>t resturi<br />
ale unor diaspore asvirlite la o distanta mare, fgra legat<strong>in</strong>g organieg cu<br />
aria propriu-zisa a cuv<strong>in</strong>tului. In aria aratata de noi <strong>in</strong>sg termenul ceitun<br />
e <strong>in</strong>trebu<strong>in</strong>tat ca regula generala pentru asezarile vlahe i numai and <strong>vlahii</strong><br />
se desnationalizeaza i Incep a imbratisa modul de viata al taranilor agricultori,<br />
adopta <strong>in</strong> f<strong>in</strong>e satul ca nume de asezare. Aria de rasp<strong>in</strong>dire a termenului<br />
ea:tun i a catunului este, <strong>in</strong> parte, identieg cu teritoriul rotacizant.<br />
De aceea nu vom <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>a nici un ceitun <strong>in</strong> regiunile Nigului, pe Morava<br />
de jos, <strong>in</strong> muntii Vlagié, de-a dreapta Dr<strong>in</strong>ei i nici In Bosnia p<strong>in</strong>g la Sarajevo.<br />
In tot cazul, trebuie s'a t<strong>in</strong>em seamg Intotdeauna de constatarea lui<br />
Miklosich ea forma sub care cuv<strong>in</strong>tul a patruns la bulgari, la greci si la<br />
sirbi, katun, katuna cu derivatele katungle, katunar, nu e cea albaneza<br />
(katunt), ci forma romIneasca.<br />
Mai la nord de Kopaonik, documentele sirbesti cunosc numai satul<br />
(selo) ca asezare a vlahilor, dup5, cum am argtat mai sus. In afar'a' <strong>in</strong>sa de<br />
mentiunile vechi este caracteristic i faptul ea In teritoriul <strong>d<strong>in</strong></strong>tre Morava<br />
Vi<strong>d<strong>in</strong></strong>, cuv<strong>in</strong>tul katun nu se cunoaste nici <strong>in</strong> toponimie, nici <strong>in</strong> graiul<br />
vorbit. Pentru o zona <strong>in</strong>termediara vorbetite bizara expresie si satul cat un<br />
de vlahi cu numele Zarv<strong>in</strong>ce'. Este <strong>in</strong>sg tot asa de caracteristic ea' nu gasim<br />
nicaieri In documentele medievale <strong>d<strong>in</strong></strong> Pen<strong>in</strong>sula Balcanieg euv<strong>in</strong>tul dacorom<strong>in</strong><br />
sat, a carui mare vechime pare <strong>in</strong>contestabila. El nu se gaseste<br />
nici In toponimia tgrilor slave <strong>d<strong>in</strong></strong> sud, dad, nu cumva am considera ea<br />
atare numele regiunii Osat, <strong>d<strong>in</strong></strong> rasgritul Bosniei, In zona Starivlahului.<br />
0 comuna de l<strong>in</strong>ga Tuzla se numeste Osatica. In hrisovul manastirii Banja<br />
se Intimp<strong>in</strong>a termenul osatnja njiva rcimpul osatuluiI2, ceea ce s-ar putea<br />
talmaci pr<strong>in</strong> cimpul satului", dad s-ar gasi o explicatie pentru o de la <strong>in</strong>.<br />
2 Novakovid, Selo [ Satull, p. 43. Dupd M. Vasmer, Die Maven <strong>in</strong> Griechenland, Berl<strong>in</strong>,<br />
1941, p. 315, paccxoxci-rouvov In Doris.<br />
2 Dicfionarul Acad. lugoslave <strong>d<strong>in</strong></strong> Zagreb, s. v.<br />
www.dacoromanica.ro
116 VLAHII NORD-B ALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
ceputul cuv<strong>in</strong>tului. De aceea nu mai este de loc riscatg concluzia ca<br />
satul" constituie un fenomen specific dacorom<strong>in</strong>, a clrui arie de r6'sp<strong>in</strong>dire<br />
s-a oprit In <strong>evul</strong> <strong>mediu</strong> la Dunare.<br />
C6sutele pgstorilor se numeau <strong>in</strong> Serbia klet, la Raguza kletige. In<br />
documentul banului croat Nicolae Sechy <strong>d<strong>in</strong></strong> anul 1362 se precizeaz1 di<br />
<strong>vlahii</strong> care iernau pe litoral, isi <strong>in</strong>t<strong>in</strong>deau corturi i isi construiau casute<br />
(fixis tentoriis et domunculis factis). Asa 6i-i <strong>in</strong>chipuie i Miklosich, dupl<br />
cunoscutul vers al poeziei populare : Razapde Piperi katune {Piperii <strong>in</strong>t<strong>in</strong>ser6<br />
calunele]. Care va fi fost termenul pentru casä" <strong>in</strong> limba vorbitg,<br />
de vlahi nu stim. HotAritor e faptul c istrorom<strong>in</strong>ii au pgstrat p<strong>in</strong>ä azi<br />
cuv<strong>in</strong>tul casd. Dupai Capidan, cuv<strong>in</strong>tul sirbo-croat ka5ara e imprumutat<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> rom. ca,pioara. Erdeljanovié crede c termenul <strong>in</strong>trebu<strong>in</strong>tat In Muntenegru<br />
pentru colibele pdstoresti", glade, ar fi mostenit de la pgstorii<br />
vechi. El nu este <strong>in</strong>sA romanic. (Cf. toponimicul Gladna, In Banat).<br />
La <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>gm pentru ca'peteniile atunelor sau<br />
satului felurite nume : sud, knez, éelnik i primikjur 1<br />
Primul e cel mai vechi (1198), pomenit de tefan Nemanja, care dgruieste<br />
Hilandarului judetia (sudstvo) lui Radu si George". Dar sudstvo<br />
presupune, desigur, un sud, rom. jude, judec. De <strong>in</strong>semnat ca nici un<br />
alt document sirbesc nu mai numeste asa vreo capetenie vlaha. De aceea<br />
el pare de o mare vechime, pe care n-o prez<strong>in</strong>ta decit unii termeni<br />
de la <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Bulgaria (Pudila Vlahul este gxxpvroc) i la arom<strong>in</strong>i,<br />
daca denumirea enkritoi i cea .de prokritoi, dat'a de Icekaumenos sefilor arom<strong>in</strong>i,<br />
este un nume autentic al lor F,ti nu o adaptare arbitrar5, <strong>in</strong> limba greaca.<br />
In Croatia <strong>in</strong>sa unii <strong>d<strong>in</strong></strong>tre capeteniile vlahilor s<strong>in</strong>t numiti (1436), dupa<br />
legea" lor cnezi fi juzi (sudci). La dacorom<strong>in</strong>i, primele judete <strong>d<strong>in</strong></strong> Oltenia<br />
(sec. al XIV-lea) poartg numele de sadstvo. Ele toate dovedesc simbioza<br />
ce a existat <strong>in</strong>tre vlahi i <strong>in</strong>tre un trib slay de la Dungre, <strong>in</strong> aceeasi<br />
epoc6 <strong>in</strong> care anumite cuv<strong>in</strong>te slave au pItruns In toate dialectele rom<strong>in</strong>e.<br />
Cele doua judetii" se gAseau <strong>in</strong> regiunea Prizrenului.<br />
Intrebu<strong>in</strong>tarea numelui knez e tot atit de veche, anume de la <strong>in</strong>ceputul<br />
secolului al XIII-lea, c<strong>in</strong>d se mentioneaza <strong>in</strong> documentul de la 2i6a, cnezul<br />
Grd <strong>d<strong>in</strong></strong> jupa Hvosno. Cnezul Voihna e am<strong>in</strong>tit <strong>in</strong> hrisovul <strong>d<strong>in</strong></strong> 1282-1298<br />
dAruit Hilandarului de Urog Milut<strong>in</strong>, In regiunea Hvosno sau Brskovo.<br />
Ii gAsim si In hrisoavele de la De6ani i Prizren, iar raguzanii il traduceau :<br />
comes catuni. In documentele sirbesti <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>evul</strong> <strong>mediu</strong> el nu se <strong>in</strong>trebu<strong>in</strong>-<br />
1 tjn vlah de la Daani se numeste Prahlorovik", fiul prahtorului", care era o numire<br />
greceasca pentru sef it de la sate. Kra<strong>in</strong>ik se cheama tot un vlah de la Detani. Institutia<br />
cra<strong>in</strong>icilor" nu existA In Pen<strong>in</strong>sula BalcanicA, dar In regiunea Dibar existA numele Krajnikovci"<br />
(Naselja, 20, p. 97), oamenii <strong>d<strong>in</strong></strong> capul satului".<br />
www.dacoromanica.ro
FORMELE DE ORCANIZATIE A VLAHILOR 117<br />
teaza niciodata pentru a desemna pe sefii satelor, ci pe marii demnitari ai<br />
curtii, ba char pe membrii <strong>d<strong>in</strong></strong>astiei. Doi frati ai lui Nemanja se numesc<br />
knezi", iar <strong>in</strong> secolele al IX-lea si al X-lea tot asa se <strong>in</strong>titulau pr<strong>in</strong>cipii<br />
bulgari Boris si Simeon. In secolele al XIII-lea si al XIV-lea <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>am<br />
cneji si <strong>in</strong>tre mai marii oraselor si tirgurilor. Inca <strong>d<strong>in</strong></strong> secolul al XV-lea<br />
unii sefi ai triburilor muntenegr<strong>in</strong>e se numeau cnezi, ea si mai marii eaunelor<br />
vlahe <strong>d<strong>in</strong></strong> Velebit. Pe litoralul dalmat<strong>in</strong>, comite ( = knez) se nume au<br />
si capeteniile unor familii nobilitare, iar <strong>in</strong> Croatia puternicii magnati<br />
Subiói, Nelipidi etc. In secolul al XIV-lea acest titlu il poarta <strong>in</strong>susi dornnitorul<br />
Lazarl. Kadlec citeaza o mentiune documentara privitoare la prahtori<br />
§i knezi, raport<strong>in</strong>d-o la teritoriul bulgar. Aceasta ar fi s<strong>in</strong>gura atestare<br />
a cnezilor <strong>in</strong> Bulgaria. Dar o asemenea identificare nu e nicidecum probabila2.<br />
Cnezatul a putut servi ca model vlahilor numai <strong>in</strong>tr-o epoca <strong>in</strong>departata,<br />
c<strong>in</strong>d sensul acestui termen nu era atit de evoluat si c<strong>in</strong>d o confuzie<br />
era exclusa. Cel mai apropiat de termenul <strong>in</strong>trebu<strong>in</strong>tat de vlahi <strong>in</strong> Serbia<br />
ne pare knez hcpski (1300), demnitarul regal asezat <strong>in</strong> fruntea unei jupe.<br />
Cnejii s<strong>in</strong>t cunoscuti si la rom<strong>in</strong>ii <strong>d<strong>in</strong></strong> Transilvania, <strong>in</strong>cep<strong>in</strong>d cu secolul al<br />
XIV-lea, <strong>in</strong> fruntea satelor. Institutia de aici <strong>in</strong>sa e propriu-zis o creatiune<br />
specific/ a sistemului feudal unguresc, care nu se aseamana aproape de loc<br />
cu ceea ce <strong>in</strong>tilnim la -<strong>vlahii</strong> Pen<strong>in</strong>sulei Balcanice. Data numele lor ar fi<br />
fost imprumutat de dacorom<strong>in</strong>i tot <strong>in</strong> prima epoca a contactului comun cu<br />
slavii, cuv<strong>in</strong>tul ar fi trebuit sa tread, organic <strong>in</strong> tezaurul limbii rom<strong>in</strong>e.<br />
ar nu acesta e cazul. El a Aram stra<strong>in</strong>, <strong>in</strong> deosebire de termenii voievod,<br />
logofdt, vornic, cra<strong>in</strong>ic 0 char staroste, a caror am<strong>in</strong>tire o pastreazalimpede<br />
poporul <strong>in</strong> numirile <strong>d<strong>in</strong></strong> folclorul sail de orig<strong>in</strong>e straveche.<br />
Titlurile primikjur 0 6 elnik s<strong>in</strong>t pomenite <strong>in</strong> hrisoavele <strong>d<strong>in</strong></strong> secolul<br />
al XIV-lea. D<strong>in</strong>tre catunele daruite de Stefan Milut<strong>in</strong> manastirii <strong>d<strong>in</strong></strong> Banja<br />
trei au <strong>in</strong> fruntea lor primikjuri : Bareljevo, Babojevci si Vojsilci, toate<br />
trei <strong>in</strong> regiunea <strong>d<strong>in</strong></strong>tre Prizren si Pea. In hrisovul tarului Dugan catre<br />
mangstirea <strong>d<strong>in</strong></strong> Prizren unele catune au de asemenea primikjuri <strong>in</strong> frunte :<br />
Jan aiste (Dobrugnici), Kostraani, altele, ca Golubovci, un cne az. Mai marele<br />
lor Bajislav e <strong>in</strong>titulat tot primikjur. Dupa Jireaek termenul e luat <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
ierarhia bisericeasca (TcptIrqx-hptoc) i e de orig<strong>in</strong>e lat<strong>in</strong>g, cu <strong>in</strong>semnarea de<br />
primul oni <strong>in</strong>scris <strong>in</strong> lista de pe o tabla cerata (primus <strong>in</strong> cera). Ca termen<br />
pentru catunele vlahe el dateaza <strong>d<strong>in</strong></strong> epoca stap<strong>in</strong>irii bizant<strong>in</strong>e, care <strong>in</strong><br />
aceasta regiune a da<strong>in</strong>uit 'Ana' <strong>in</strong> secolul al XII-lea. Faptul ea sefii earavanelor<br />
vlahe de la Raguza au pastrat p<strong>in</strong>a <strong>in</strong> secolul al XV-lea termenul<br />
1 Jiraek, Staat und Gesellschaft..., I, p. 11 0 13.<br />
§1<br />
2 Karel Kadlec, Valcdi a Valaske Prcivo [Vlahii dreptul valah], Praga, 1916, p.446.<br />
www.dacoromanica.ro
118 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
de primichiur este o dovadá a filiatiunii vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> regiunea Raguzei ii<br />
Hertegov<strong>in</strong>a <strong>d<strong>in</strong></strong> elemente ce au venit <strong>d<strong>in</strong></strong> imprejurimea Prizrenului.<br />
Celnicii s<strong>in</strong>t cunoscuti <strong>in</strong> statul sirbesc ea mai marii asezgrilor vlahe<br />
numai <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>in</strong>§irarea cupr<strong>in</strong>sg, <strong>in</strong> art. 146 al Zakonikului lui DuAan : knezi<br />
si primikjuri si vladalci si predstajnici si 6e1nici, care se vor afla capetenii<br />
<strong>in</strong> sate si ea'tune". In aceste <strong>d<strong>in</strong></strong> urma., mai marl erau cnejii si primichiurii,<br />
iar ceilalti, deci §i celnicii, stgp<strong>in</strong>eau <strong>in</strong> sate. Tarul <strong>in</strong>telege aici,<br />
desigur, pe sefii satelor arom<strong>in</strong>e, al cAror teritoriu il ocupase aproape <strong>in</strong><br />
<strong>in</strong>tregime. Celnici <strong>in</strong> eAtunele vlahe <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia veche nu cunoastem, deFii<br />
termenul e rgsp<strong>in</strong>dit mai ales <strong>in</strong> Bosnia si <strong>in</strong> orasele dalmat<strong>in</strong>e. Dar <strong>in</strong> Serbia<br />
magno celnico mentionat de raguzani (1285) e un demnii ar al curtii, care se<br />
<strong>in</strong>tilneste, si <strong>in</strong> secolul urma'tor, In persoana lui 1-11lAa, cumnatul cneazului<br />
Lazar. In Bosnia celnicul <strong>in</strong>depl<strong>in</strong>este de asemenea o functie b<strong>in</strong>ecunoscuta<br />
la curtea domnitorilorl. In Dalmatia, cum am vazut mai sus, baciul"<br />
('bravarius) angajat s <strong>in</strong>grijeasegi de turme se numeste, Inca <strong>d<strong>in</strong></strong> sec. al<br />
XIV-lea, Jelnik. Arom<strong>in</strong>ii au imprumutat cuv<strong>in</strong>tul de la slavii cu care au<br />
convietuit timp mai <strong>in</strong>delungat. La arom<strong>in</strong>i, termenul2, atestat <strong>d<strong>in</strong></strong> sec.<br />
al XI-lca <strong>in</strong>coace, a rAmas anchilozat, desemn<strong>in</strong>d p<strong>in</strong>a azi pe sefii fMcaxilor",<br />
In timp ce la slavi, In <strong>evul</strong> <strong>mediu</strong>, a evoluat paralel cu dezvoltarea<br />
vietii de stat.<br />
In regiunile apusene, de la Cattaro spre nord, sefii atunelor se<br />
numesc catunari. Dupa Jire6ek, In documentele raguzane de la 1369 <strong>in</strong>_<br />
coace apare3 adeseori cite un catunarius, caput cathoni sau caporalis catoni.<br />
Hertegul Stipan Vuk6i6 se adreseazà4 <strong>in</strong> 1461 si catunarilor <strong>d<strong>in</strong></strong> teritoriile<br />
sale : poruncesc voievozilor, cnezilor, jupanilor, vamcsilor, globarilor,<br />
crttunarilor. ", iar <strong>in</strong> Croatia cAtunarul" apare In numeroase docu_<br />
mente drept cápetenie a satelor vlahe. Fi<strong>in</strong>d aria de rasp<strong>in</strong>dire a acestui<br />
termen limitath, el ne usureazA a recunoa§te regiunea de unde au venit<br />
<strong>vlahii</strong> <strong>in</strong> Croatia. Ea nu poate s5, fie alta deeit <strong>in</strong>t<strong>in</strong>sul teritoriu muntos <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
spatele litoralului dalmat<strong>in</strong>, de la Cattaro p<strong>in</strong>g, la Narenta. D<strong>in</strong> acest<br />
puternic teritoriu de tranzitie a vlahilor, un val mai veehi s-a revaxsat<br />
<strong>in</strong> Croatia, iar, dupa', nAvglirea turcilor, al doilea curent a imp<strong>in</strong>s catunele<br />
vlahe de aici spre Dalmatia de nord si spre Istria.<br />
Cátunarii vlahi, care <strong>in</strong> Croatia erau sefii §i reprezentantii satelor<br />
si apa'rAtoiii autonomiei lor, aveau sarc<strong>in</strong>a de a culege dri1e i taxele<br />
plAtite de vlahi. Aceste dari le str<strong>in</strong>geau la Sf. Gheorghe : de fiecare casa<br />
1 Jireëek, Staat und Gesellschaft, IV, p. 40.<br />
2 Th. Capidan, Romlnii nomazi, Cluj, 1926, p. 38-40.<br />
3 Jiraek, Staat und Gesellsclzaft..., I, p. 70.<br />
4 Miklosich, Mon. Serb., p. 485.<br />
www.dacoromanica.ro
FORMELE DE ORGANIZATIE A VLAHILOR 119<br />
-um berbece sau o oaie i un tap, apoi un burduf de br<strong>in</strong>za, <strong>in</strong> loc de care<br />
cei saraci puteau plati un veronez, apoi un galben dupa fum. D<strong>in</strong> venitul<br />
.de galbeni, jumatate era a catunarilor, ceea ce le aducea un venit considerabil.<br />
Aceasta dare dupa fum se pare ca o plateau <strong>vlahii</strong> pretut<strong>in</strong>deni, desi<br />
nu totdeauna era luat galbenul ca unitate. Astfel regele Vladislay II elibera<br />
la rugam<strong>in</strong>tea lui Marko MiAljenovió de Icami6ac pe <strong>vlahii</strong> (rWalachos),<br />
,care stau In satul Bjela si care apart<strong>in</strong> cetatii sale cu numele Strecseny,<br />
de darea unui floren1. Feciorii de vlahi" pe care contele Niko la Erdedi<br />
i-a colonizat <strong>in</strong> Hotnja (1666) aveau s dea de ziva Sf. Mart<strong>in</strong> cite un ducat<br />
de fiecare casa2. Textul articolului respectiv <strong>d<strong>in</strong></strong> legea vlaha" <strong>in</strong> vigoare<br />
<strong>in</strong> Cet<strong>in</strong>a e deteriorat, dar poate cà s-ar putea citi i astfel : un galben<br />
de fum, dupa legea Mr". Cei mai bogati plateau, de sigur, i alte dari, cum<br />
apare <strong>d<strong>in</strong></strong> cont<strong>in</strong>uarea textului deteriorat, iar toamna, de ziva Sf. Mart<strong>in</strong>,<br />
mai plateau dupa legea lor" si cite un <strong>d<strong>in</strong></strong>ar de fiecare cal. La alte contri-<br />
-butii nu erau obligati, nici la amende catre sirbi, ceea ce se accentueaza<br />
1ndeosebi, i nici nu erau datori a da domnului slugi naimite, nici slugi<br />
de cai.<br />
Pe <strong>in</strong>sula Veglia sefii vlahilor se numeau (1468) capi (kapi od Murlakov),<br />
ceea ce reprez<strong>in</strong>ta o denumire autentica pastrata de ei.<br />
Dona <strong>d<strong>in</strong></strong> grupele de vlahi recunoscute aici se deosebesc i pr<strong>in</strong>tr-un<br />
alt aspect caracteristic : cei <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia medievala erau organizati In fratii,<br />
bratstva, iar cei <strong>d<strong>in</strong></strong> preajma muntilor Visitor si Durmitor erau pe cale<br />
.a se <strong>in</strong>jgheba In triburi (plemena)3.<br />
Novakovi6 a analizat cu multa competenta fratiile de vlahi mentionate<br />
<strong>in</strong> hrisoavele sirbesti. Ele nu se deosebesc de ale conationalilor<br />
sirbi ; atit doar c, h<strong>in</strong>d <strong>in</strong>sirate toate capetele barbatesti, ne dau o<br />
icoang mai depl<strong>in</strong>g, despre felul de organizatie i ten<strong>d<strong>in</strong></strong>tele ce se observa<br />
'<strong>in</strong> legatura cu ele. Dam un exemplu : In &Annul Leg<strong>in</strong>ovci erau 18 case,<br />
constituite <strong>in</strong> fratii nu prea <strong>in</strong>t<strong>in</strong>se. Capetenia br avea <strong>in</strong> fratie pe :<br />
Lep6<strong>in</strong>, i pe fii sai Vojislav i Proboje i N<strong>in</strong>oslav, l pe frate-sau Srdan,<br />
pe fii sr:A Lep6<strong>in</strong> i Milten i pe mosul lor Radomir". Numarau deci cu<br />
totul opt capete de barbati. Vlahii Tudori6evci aveau 29 case constituite<br />
<strong>in</strong> fratii. *eful lor avea o fratie mai 1ncarcata : pe Tudorik i pe fii sai<br />
lEfotilo §i. *tefan si Bun si pe fii s5i Nikola i Tvrtko i Tvrde i pe fratele<br />
lui Tudorik, Rad si pe fii sai Vojsil i Volica i Bogoslav i Voihna<br />
pe mosul lor Ba 6". Deci fratia lui Tudorik rnimàra 14 membri, care traiau<br />
2 Star<strong>in</strong>e, 37, p. 48. Cf. cu privire la Strecseny, Mon. SI. Mer., 35, p. 216.<br />
2 Mon. Hist. SI. Mer., V, 1, p. 409.<br />
3 Dupa JireZek, Staat und Gesellschaft.. ., I, p. 27 pleme" e tradus In vechile decumente<br />
dat<strong>in</strong>e ale croatilor pr<strong>in</strong> &Thus, genus, generatio, progenies, parentela. Bizant<strong>in</strong>ii o numeau yevsci.<br />
,,Bratstvo" la raguzani se cheamá fraternita, la greci ar corespunde termenului cppwrpice (fratria).<br />
www.dacoromanica.ro
120 VLAHII NORD.BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
impreun& i constituian o frAtie puternicl, <strong>in</strong> rap ort cu frätia lui Lep 6<strong>in</strong>, care<br />
e mediocrI. Alte frAtii i Inca cele mai multe, erau <strong>in</strong>jghebate numai <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
doitrei membri. Exemplele s<strong>in</strong>t luate <strong>d<strong>in</strong></strong> hrisovul de la De 6ani, <strong>d<strong>in</strong></strong> prima<br />
jurnatate a secolului al XIV-lea. Vlahii m6n6stirii Banja de la <strong>in</strong>ceputul<br />
aceluiasi veac aveau mai put<strong>in</strong>e fratii puternice si mai multe familii s<strong>in</strong>guratice.<br />
Dar frAtia dep<strong>in</strong>de <strong>in</strong> mare mAsurà de situatia economic& a Orli<br />
si de posibilit&tile de cistig ale membrilor ei. Be aceea for i marimea ei<br />
variaz& dupà epoci i regiuni. Totusi <strong>d<strong>in</strong></strong> comparalia tablourilor <strong>in</strong>tocmite<br />
de Novakovid se despr<strong>in</strong>de clar ten<strong>d<strong>in</strong></strong>ta de a <strong>in</strong>thri fratiile vlahe<br />
Intre cele 226 case <strong>in</strong>sirate <strong>in</strong> hrisovul de la 2f6a nici una nu are si frati sau<br />
cons<strong>in</strong>geni apropiati, ci se aratà numai cApetenia casei i copii. Nu existau<br />
pr<strong>in</strong> urmare frAtii propriu-zise. 0 sut& de ani mai tirziu, cele 504 case ale<br />
vlahilor mangstirii Banja s<strong>in</strong>t impArtite <strong>in</strong> 59 frltii, <strong>in</strong> care sfateau impreung,<br />
mai multi frati. In hrisovul de la De 6ani proportia fratiilor marl se <strong>in</strong>tgreste<br />
tot mai mult <strong>in</strong> defavorul caselor cu o s<strong>in</strong>gurg familie. Vlahii se adapteaz1<br />
tot mai mult obiceiului local, asimilarea lor e <strong>in</strong> crestere.<br />
Nu <strong>in</strong>cape <strong>in</strong>doial& c progresul fratiilor" <strong>in</strong>tre <strong>vlahii</strong>, <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia .<br />
marcheaz& etapele slavizArii bor. Institutia e de orig<strong>in</strong>e slav, dar nu s-a.<br />
generalizat si nu s-a perpetuat decit <strong>in</strong> unele regiuni. Imbr&tisarea ei de cltre<br />
<strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia este o dovada' a unei <strong>in</strong>delungate simbioze. Ea a existat<br />
si la <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Muntenegru i poate Inca si la cei <strong>d<strong>in</strong></strong> regiunea sudicl a.<br />
Hertegov<strong>in</strong>ei. Pentru aceast& presupunere vorbeste faptul cg, cele mai multe<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> catunele vlahe pornenite la Raguza ii au denumirea dupg o apetenier<br />
care va fi fost seful frAtiei. Pe acest <strong>in</strong>t<strong>in</strong>s teritoriu <strong>in</strong>s& organizatia tipic&<br />
predom<strong>in</strong>ant& este impArtirea <strong>in</strong> triburi. Vlahii si-au <strong>in</strong>susit-o i pe aceasta,<br />
astfel cap slut argumente puternice, care ne determ<strong>in</strong> s considergm<br />
unele <strong>d<strong>in</strong></strong> cele mai <strong>in</strong>semnate triburi : Banjani, Piperi, Drobnjaci, Zubci,<br />
Nik§idi i Bjelice ca fi<strong>in</strong>d pornite <strong>d<strong>in</strong></strong> nuclee ale vlahilorl. Ele exist& Inc&<br />
si azi, <strong>in</strong>tr-un spatiu limitat la Muntenegru i regiunile <strong>in</strong>vec<strong>in</strong>ate.<br />
Care <strong>d<strong>in</strong></strong> aceste doll& <strong>in</strong>stitutii e mai veche I Probabil frAtia, impru--<br />
mutat& de la slavi. Organizatia <strong>in</strong> triburi pare a se fi nAscut sub <strong>in</strong>fluenta<br />
albaneza' sau albano-slavg, desi o au si croatii, dar <strong>in</strong> alta, forma,. Oricum,.<br />
ea constituie o mArturie sigurg despre o <strong>in</strong>delungat& simbioz& sirbo-vlah&<br />
In aceste regiuni, unde i <strong>in</strong>riurirea albanezg e foarte vechel i unde <strong>in</strong> see.<br />
al XIV-lea ea s-a improspatat pr<strong>in</strong>tr-o expansiune non& spre nord.<br />
1 Vezi Jiraek, Staat und Gesellschaft..., I, p. 33 : Vlachi de caton Dragate de Bagnanj<br />
(1422); Goitan Banilovich et Bogoslauus Dersimirich, Vlacchi de chatone de Dobrignaci (1376)<br />
Radoe Staueronich, Vlachus de Dromgnazi (1444) ; p. 35 Micien Clapcich, Vlachus de Drob<br />
gnach (1390). Cu privire la Zabel 0 Niksiei, vezi Jiretelc, Geschichte der Serben, I, p. 154. Observam<br />
ca nu exista o explicatie acceptabila a numelui Drobniacilor. Noi ne &dim la rom. drum,.<br />
megl. rom. drumac.<br />
www.dacoromanica.ro
FORMELE DE ORGANIZATIE A VLAHILuR<br />
12T<br />
Fratiile 0 triburile scot la iveala numai pe membrii barbate§ti.<br />
Femeia nu apare <strong>in</strong> documente decit arareori, spre pilda <strong>in</strong> hrisovul lui<br />
Stefan Um§ catre manastirea Hilandarului (1293-1302) <strong>in</strong> care vaduva<br />
Ta<strong>in</strong>a" e a§ezata, <strong>in</strong> r<strong>in</strong>d cu ceilalti vlahi §i. e mo§tenitoare depl<strong>in</strong>a deci a<br />
sotului ei, decedat fara copii. In hrisovul manastirii de la Banja se pomeneste<br />
tot <strong>in</strong> r<strong>in</strong>d cu ceilalti vlahi : sotia lui Ianj cu copiii" ; probabil ca sotia<br />
vaduva era capul casei, <strong>in</strong> trap ce copiii erau m<strong>in</strong>ori. Aceasta o confirm&<br />
Inca un caz, c<strong>in</strong>d acelali hrisov <strong>in</strong>§ira de asemenea pe Velislava cu copiii".<br />
Daca orfanii ram<strong>in</strong>eau MA ambii par<strong>in</strong>ti, documentul ii pomeneqte simplu :.<br />
copiii lui Chiril" (p. 240), copiii lui Budislav", copiii lui Rad", copiii<br />
lui Berislav". Aproape de litoralul dalmat<strong>in</strong>, cunoaltem pe Latita, sora lui<br />
Gruboe Bersovid, care §i-a cumparat o c<strong>in</strong>gatoare sclavonl" de arg<strong>in</strong>t<br />
§i. aurita, <strong>in</strong> pret de 10 perperi, dar nu a platit-o. Numele cu aspectrom<strong>in</strong>esc<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> ora§ele dalmat<strong>in</strong>e (Mara Torculazza, Margareta Vidulichia, Matulichia,<br />
la Zara 1527) arata <strong>in</strong>fluenta ce o atribuim vlahilor, <strong>in</strong>tocmai ca §i<br />
numele Dobrula, Prvula, Radula.<br />
Este <strong>in</strong>sa batatoare la ochi frecventa. numelui Vlah<strong>in</strong>ja 0 a derivatelor<br />
lui <strong>in</strong> toponimia iugoslava. De cele mai multe ori e vorba, credem<br />
de o bacita" vial* ceea ce pare a <strong>in</strong>dica de fapt felul nomadic al pastoritului,<br />
c<strong>in</strong>d ciobanii vlahi nu se mai miwa periodic pe un teritoriu restr<strong>in</strong>s,<br />
<strong>in</strong>tre iernatic §i varatic, ci se muta cu familiile lor la distante mult<br />
mai mari.<br />
Pastorii vlahi<br />
Ocupatia de capetenie a vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> muntii Bulgariei, ca q1 a celor<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>in</strong>t<strong>in</strong>sele vai §i dealuri ale Serbiei medievale, o forma pastoritul. De<br />
aceea Inca pe vremea Anei Comnena se confunda notiunea de vlah cu notiunea<br />
de pastor. Pendularea pastorilor vlahi <strong>in</strong>tre iernaticele calde <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Tracia meridional/ §i <strong>in</strong>tre muntii <strong>d<strong>in</strong></strong> imprejurime e b<strong>in</strong>ecunoscuta <strong>in</strong><br />
evil de mijloc. In secolul al XIV-lea Kantacuzen pomene0e acela§i fel<br />
de pastorit, aceea0 pendulare a pastorilor <strong>in</strong>tre muntii Rodope §i litoralul<br />
<strong>in</strong>vec<strong>in</strong>atl.<br />
La <strong>in</strong>ceput, stap<strong>in</strong> exclusiv peste muntii statului sirbesc, care desparteau<br />
jupele, era regele. Toti <strong>vlahii</strong> locuitori <strong>in</strong> munti trebuie socotiti,<br />
pr<strong>in</strong> urmare, supu§ii lui, datori a-i plati biruri nu prea grele. Mai tirziu<br />
au obt<strong>in</strong>ut asemenea proprietati §i. mänästirile sau bisericile, pe baza de<br />
1 C. Jireèek, Das Fürsienthum Bulgarien, Viena, 1891, p. 123.<br />
www.dacoromanica.ro
122 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
-donatie regalk. Vlastel<strong>in</strong>ii, boierii, abia <strong>in</strong> secolul al XIV-lea vor izbuti<br />
a-si asigura si ei munti. Trebuie sk subl<strong>in</strong>iem deci imprejurarea ca nu cunoastem<br />
decit pe <strong>vlahii</strong> care au trecut <strong>in</strong> proprietatea mAnkstirilor sau a<br />
boierilor, iar nu si pe aceia care au ramas si mai departe supusi directi ai<br />
regclui.<br />
In hrisovul de la Prizren se <strong>in</strong>sira sarc<strong>in</strong>ile pe care erau datori s le<br />
suporte <strong>vlahii</strong> supusi regelui. Ele nu erau prea grele : fiecare da anual, dupk<br />
50, cite o oaie cu miel si una stearpà si tot <strong>in</strong> anul al doilea cite un cal<br />
sau 30 perperi. Erau pr<strong>in</strong> urmare si proprietari de cai, dar impozitul lor<br />
de capetenie era c<strong>in</strong>cizecimea. Aceasta trebuie sa, fi fost un obicei stavechi,<br />
deoarece 11 gksim cu unele modificari si la dacorom<strong>in</strong>i si la <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Croatia.<br />
D<strong>in</strong> celelalte obligatii impuse vlahilor la Prizren nu mai putem despr<strong>in</strong>de<br />
cu certitu<strong>d<strong>in</strong></strong>e dack le datorasera si mai <strong>in</strong>a<strong>in</strong>te regelui sau dad,<br />
reprezentau sarc<strong>in</strong>ile noi <strong>in</strong> legatura cu manastirea. Este totusi evident ca<br />
<strong>in</strong>datorirca de a repara cetatile, care constituia o angara, e de orig<strong>in</strong>e mai<br />
veche<br />
Ṫrec<strong>in</strong>d <strong>in</strong> proprietatea manastirilor, <strong>vlahii</strong> Ii vor duce si de acum<br />
viata lor patriarhala. Unii ramasi fara <strong>in</strong>datoriri speciale, plktesc doar<br />
dijmele cuvenite pentru pastoritul pr<strong>in</strong> muntii manastirii si aduc astfel<br />
venituri <strong>in</strong>semnate noilor stäp<strong>in</strong>i. Acesti vlahi bask nu erau scutiti de nici<br />
o robota si de nici un bir obisnuit. Erau supus'i bisericii <strong>in</strong>tocmai ca ceilalti<br />
-oameni <strong>d<strong>in</strong></strong> sate, dupa cum spune Urog III <strong>in</strong> hrisovul dkruit episcopiei<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Prizren. Totusi se pare ca erau tratati ceva mai favorabil ; nu erau<br />
-datori a face oaste si nu erau supusi decit jurisdictiunii judecktoresti a<br />
Iisericilor la care apart<strong>in</strong>eau. 0 situatie mai precisa le-a fost creata c<strong>in</strong>d<br />
domnii sirbi au <strong>in</strong>ceput a le stabili anumite legi. Asemenea lcgi sau statute<br />
s-au fixat mai tali pentru <strong>vlahii</strong> manastirilor de la Studenica si Mik gcvo.<br />
Ele nu ni s-au pastrat. Obligatiunile la care erau impusi se vgd mai limpede<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> asa-zisa lege a vlahilor", cupr<strong>in</strong>sa <strong>in</strong> hrisovul de la Banja §i <strong>in</strong><br />
doug <strong>d<strong>in</strong></strong> donatiile tarului Dugan, cea de la Vranje i cea de la Prizren.<br />
Putem spune ca <strong>in</strong> general ei se <strong>in</strong>grijeau de toate produsele pastoritului,<br />
ca le revenea cresterea tuturor soiurilor de vite, si c5, li se prct<strong>in</strong>dea sa<br />
execute tot felul de transporturi. Vlahii acestia erau datori a presta anumite<br />
cantitkti de blanuri de miel, a prelucra *Ir<strong>in</strong>a, a tese paturi si c1asne"1.<br />
.De br<strong>in</strong>zeturi nu se am<strong>in</strong>teste pr<strong>in</strong>tre dkrile impuse lor, dar faptul ca ii<br />
se cerea transportul br<strong>in</strong>zei ne face sk credem ca erau obligati a da §i anumite<br />
cantitati <strong>d<strong>in</strong></strong> accst produs atit de b<strong>in</strong>ecunoscut al pAstoritului.<br />
1 Termenul 's-a pAstrat In Muntenegru si <strong>in</strong> regiunea Dibar : La Kai klagnje" este<br />
a pAnurfi mai f<strong>in</strong> tesuLl (St. Daid, Zivot i obiëaji plemena Kula Niata i obiceiurile tribului<br />
Kuel], Belgrad, 1931, p. 72. In Dibar klalnji" e tot sucman (sukno), iar klalenik" ha<strong>in</strong>a ce<br />
se Imbracã de femei peste amasá. Naselja, 20, p. 62, 64.<br />
www.dacoromanica.ro
FORMELE DE ORGANIZATIE A VLAHILOR<br />
12a<br />
Documentele mgngstirestd am<strong>in</strong>tese i vlahi care pgsteau vitele,<br />
caii sau oile mgngstirilor pentru anumitg, platg. Hrisovul de la De6ani<br />
_ne dä <strong>in</strong>formatii <strong>in</strong>teresante despre acesti vlahi. Unii aveau sg, <strong>in</strong>grijeascg<br />
lierghelii de iepe, altii pgsteau turme de oi i iargsi alii vite cornute sau<br />
porci. Hrisovul de la Hilandar al regelui Milut<strong>in</strong>, durg ce spune ca, <strong>vlahii</strong><br />
dgruiti pentru paza hergheliei au a <strong>in</strong>depl<strong>in</strong>i acest serviciu Big de platg,<br />
431 cu rgspundere, adaugg, cg mai Ina<strong>in</strong>te se acordau pgstorilor pe an cite<br />
12 m<strong>in</strong>zi. De aceea regele i-a eliberat de toate robotele regale, atit cele mari,<br />
eft i cele mici, i anume de transportul bucatelor, al v<strong>in</strong>ului, de <strong>in</strong>sothca<br />
.cailor si a ci<strong>in</strong>ilor, a trimisilor de la muntele Athos si de cglgtorie la Athos<br />
-cu mice sarc<strong>in</strong>5,. Vlahii mangstirii dela Daani, care erau put<strong>in</strong>i i sgraci,<br />
au fost scutiti de toate robotele i sarc<strong>in</strong>ile domnesti, iar <strong>vlahii</strong> sgraci ai<br />
mgngstirii de la Prizien erau obligati a lucra numai l<strong>in</strong>a biselicii.<br />
Lu<strong>in</strong>d drept punct de plecare pgstoritul arom<strong>in</strong> <strong>in</strong> muntii Bulgarici<br />
Serbiei de la Inceputul secolului ad XIX-lea, Novakovie Ii considerg pe<br />
vlahi mai mult sau mai put<strong>in</strong> nomazi, fgrg asezgri statornice, umbl<strong>in</strong>d<br />
cu turmele <strong>d<strong>in</strong></strong>tr-un loc <strong>in</strong>tr-altul. Documentele sirbesti <strong>in</strong>sg, aratg clar<br />
pe vlahi asezati <strong>in</strong> cgtune, mai tirziu <strong>in</strong> sate. Acolo unde nu se face mentiune<br />
-despre asezgrile lor fixe, aproape totdeauna se aratg muntii ce ii s-au<br />
acordat 0, care anume sg-i foloseascg pentru pgsunile de varg, si de iarnä.<br />
.Chiar <strong>in</strong> hrisovul de la 2i6a, pgpnile se deosebesc <strong>in</strong> vgratice i iernatice.<br />
In donatiunea regelui Milut<strong>in</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> 1322 cgtre mIngstirea GraZanica se vonbeste<br />
de asemenea de sate, pgsuni, vgratice i iernatice. i hrisovul mgngstirii<br />
Lesnovo i donatia tarului Dugan (1353) cgtre biserica Sf. Nicolae <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Fo<strong>in</strong>ja vorbese de iernatice, pentru care trebuie s pläteascg o taxg de ierbgrit<br />
(travn<strong>in</strong>a). E vorba evident, de felul pgstoritului <strong>in</strong> transhumanta,<br />
-care s-a exercitat <strong>in</strong> <strong>evul</strong> <strong>mediu</strong> nu numai <strong>in</strong> Serbia veche, ci i <strong>in</strong> Muntemegru,<br />
<strong>in</strong> Bosnia, Hertegov<strong>in</strong>a i <strong>in</strong> regiunea litoralului dalmat<strong>in</strong>. Pgs-<br />
--toritul nomad, cu ciobani care îi transportg o datg cu corturile si familia,<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong>tr-un loc <strong>in</strong> altul, nu se poate concepe pentru <strong>evul</strong> <strong>mediu</strong> sirbesc. Dacg<br />
ar fi fost nomazi, nu li s-ar fi putut impune <strong>in</strong>sgrc<strong>in</strong>gri care comportg o<br />
mare <strong>in</strong>credere. Documentele pgstrate ne dovedesc Ca multi vlahi cultivau<br />
vitele marl (boii) si mai ales caii. Intilnim apoi vlahi care aveau mosii In<br />
sate, unde Imerau pgm<strong>in</strong>tul. Vechimea unor asemenea mgrturii coboaig<br />
chiar p<strong>in</strong>g In epoca lui Simeon Nemanja. Hrisovul dgruit de Urog Milut<strong>in</strong><br />
mgngstirii Sf. George de l<strong>in</strong>gg, Serava <strong>in</strong> Skoplje dispun<strong>in</strong>d ca <strong>vlahii</strong><br />
sg facg o zi de clad, la arat, iar ceea ce arg sg i secere i sg, coseascg o anume<br />
yortiune de f<strong>in</strong> ne am<strong>in</strong>teste el *tefan Nemanja i arhiepiscopul Sava au<br />
luat mgsuri identice cu privire la vlahi <strong>in</strong> hrisoavele acordate manastirilor<br />
-de la Studenica i Milegevo. In documentul de la Banja se pomeneste<br />
www.dacoromanica.ro
124 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
clar de <strong>vlahii</strong> care aveau sate, iar In numeroase alte hrisoave ii vedem datori<br />
a presta anumite biruri <strong>d<strong>in</strong></strong> bucate si y<strong>in</strong> sau a lucra v<strong>in</strong>e mangstiresti.<br />
Termenul de zemlja Vlahom (pam<strong>in</strong>tul vlahilor) presupune de asemenea<br />
existenta unor proprietari statornici, care nu-si mutau necontenit corturile,<br />
ratac<strong>in</strong>d <strong>d<strong>in</strong></strong>tr-un loc <strong>in</strong>tr-altul. Asezarile vlahilor le <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>am adeseori<br />
ca locuri fixe pentru delimitarea mosiilor. D<strong>in</strong> documentul de la De-<br />
6ani aflam ca granita unei mosii <strong>in</strong>cepe l<strong>in</strong>ga abid, <strong>in</strong>tre Jelganica si<br />
Prizren de la <strong>vlahii</strong> manästirii Sf. tefan", a o alth granita trece pe l<strong>in</strong>ga.<br />
Kumanovo pr<strong>in</strong> vale l<strong>in</strong>ga casele vlahilor". Intr-un document de mai<br />
tirziu al domnitorului Lazar (1389) catre manastirea Ravaniea se vorbeste<br />
de granita lui Sarban (<strong>in</strong> regiunea Moravei, Mon. Serb., p. 198). In f<strong>in</strong>e,.<br />
am<strong>in</strong>tim ea' <strong>in</strong>tr-o lista <strong>d<strong>in</strong></strong> 1346 a averii manastirii Htetovo gasim pomenith<br />
si holda daruita de Fratila pentru suflet". .Acest Fratill e nethgaduit<br />
vlah si desigur departe de a fi nomad.<br />
Pastori transhumanti, <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia se miscall periodic urc<strong>in</strong>du-se<br />
primavara mai sus, la munte, de unde coborau numai toamna, spre a.<br />
se aseza In iernatice. Vamticele" si iernaticele" se gaseau uneori <strong>in</strong> apropiere<br />
nemijlocith, althdata Ins/ erau situate la distante mai mari. Nu arareori<br />
par sa se fi produs conflicte Intro ciobani, c<strong>in</strong>d se opreau <strong>in</strong> acelasi<br />
sat, In drum spre munte sau la coborire, toamna. De aceea Zakonikul tarului<br />
Dugan dispune ca unde se opreste In sat vreun vlah sau albanez, <strong>in</strong> acej<br />
sat sg, nu se mai opreasca altul ven<strong>in</strong>d pe urma lui. Dacg, va sta Insa cu de-a.<br />
sila, 0, plateasca amenda pentru cearth si pretul pentru pasunat . Amendab<br />
ce se lua <strong>in</strong> asemenea cazuri era de 100 perperi (art. 77).<br />
Aici, e vorba evident, de ciobanii care Isi petrec viata Intreaga cm<br />
turmele bor. Cei mai multi si mai ales proprietarii turmelor Isi au easele lor<br />
pe care le cerceteaza pentru timp scurt, <strong>d<strong>in</strong></strong> c<strong>in</strong>d <strong>in</strong> c<strong>in</strong>d. Asa se practicI<br />
pastoritul transhumant la dacorom<strong>in</strong>i, p<strong>in</strong>a aproape de zilele noastre<br />
si asa trebuie sa se fi desfasurat si <strong>in</strong> Wile sirbesti, p<strong>in</strong>g, la venirea turcilor,.<br />
care au thiat posibilitatea acestor miscari periodice si au silit pe vechii<br />
pastori 0, piece, impreuna cu familiile, In cautare de alte pasuni, sub regimuri<br />
cu mai mare siguranta pentru avutul bor. Observam ca. tarul Dugan<br />
nu vorbeste de familiile" vlahilor, care merg cu turmele lor, ca Crnovunci<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Bulgaria si Serbia, <strong>in</strong> sec. al XIX-lea, ci de ciobani vlahi sau<br />
albanezi.<br />
Trecerea pastorilor de la varatic la iernatic (plan<strong>in</strong>a 0 letate, varatic"<br />
; zimi§te, iernatic") aducea <strong>in</strong>sa proprietarilor venit mare. Pentru<br />
pasunatul In iernatic pastorii plateau de obicei o taxa numità travn<strong>in</strong>a.<br />
(ierbarit), pe care o culegeau ierbarii (travni6ari). In Zakonikul lui *tefan<br />
Dugan ni se arata <strong>in</strong> ce anume consista ierbaritul : la care boieri ar veni<br />
www.dacoromanica.ro
FORMELE DE ORGANIZATIE A VLAHILOR 125<br />
-vreun om sg, ierneze, are sa-i dea ierbarit de la 100 iepe una, de la 100 oi<br />
una cu miel, iar de la 100 vite una".<br />
Apreci<strong>in</strong>d toate acestea, Novakovi6 pune urmatoarea concluziel :<br />
In vechea Serbie pastoritul constituia una <strong>d<strong>in</strong></strong> cele mai importante ocupatiuni,<br />
nu mai put<strong>in</strong> importanta, ba poate chiar mai important& decit<br />
agricultura". De aceea In Zakonikul lui tefan Dugan se prevede ca e<strong>in</strong>e<br />
alungg, meropi sau vlahi de pe mosia sa, sa fie pus <strong>in</strong> lanturi si t<strong>in</strong>ut<br />
astfel ferecat, p<strong>in</strong>g, ce nu ii va rechema pe oamenii izgoniti2.<br />
Ca si <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> statul sirbesc al lui Nemanja, <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> imprejurimea<br />
Raguzei se <strong>in</strong>deletniceau mai ales cu pastoritul. Am vazut ca ei<br />
.eautau phsuni <strong>in</strong> Canali, <strong>in</strong> plan<strong>in</strong>ele" (muntii) raguzane ori <strong>in</strong> Puncta<br />
Stagni, iar produsele oieritului le plasau pe piata acestui oras, unde se<br />
bucurau de o buna faima. Regiunile muntoase <strong>d<strong>in</strong></strong> h<strong>in</strong>terlandul Raguzei<br />
.crau foarte potrivite pentru pasunat si pentru cresterea animalelor. Croniearul<br />
anonim <strong>d<strong>in</strong></strong> Raguza lauda, <strong>in</strong> special, muntele Sf. Sergiu, care era<br />
pl<strong>in</strong> de ierburi si arbori, <strong>in</strong>cit nu se vedea nici cerul, si In care s-au<br />
asezat murlacii, coboriti <strong>d<strong>in</strong></strong> regiunile superioare ale Narentei, In<br />
frunte cu catunarii lor3., Acesti murlaci" poate sa fi fost acum,<br />
la sfirsitul secolului al XV-lea, Intr-adevar sem<strong>in</strong>omazi" (termen<br />
<strong>in</strong>trebu<strong>in</strong>tat de Novakovié), Intrucit nu-si schimbau numai pasunile, ci<br />
§i locu<strong>in</strong>tele.<br />
Produsele oieritului vlah formau un articol foarte cautat In oral,<br />
eaci <strong>vlahii</strong> aduceau regulat la Raguza br<strong>in</strong>za, careia i se fixa pretul<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> an <strong>in</strong> an. Faptul ca acestui caseus vlachescus i se spunea chiar cu<br />
numele rom<strong>in</strong>esc brence, a fost subl<strong>in</strong>iat si de al1ii4. Uneori se gaseau<br />
pe piatá prea put<strong>in</strong>e cantitäti <strong>d<strong>in</strong></strong> acest articol5, ca In anul 1336,<br />
altadata consiliul orasului permitea si exportul br<strong>in</strong>zei vlahilor6, fireste<br />
numai jumatate <strong>d<strong>in</strong></strong> cantitatea pe care Blazio de Grede va izbuti &a o<br />
eistige de la vlahi p<strong>in</strong>g, la 15 noiembrie 1357. Cit era de cautatg, br<strong>in</strong>za<br />
In acest an la Raguza se vede <strong>d<strong>in</strong></strong> porunca data de consiliul mic, ca slavii<br />
1 Novakovié, Selo [Satul], p. 45.<br />
2 Jiraek, Staat und Gesellschaft ..., II, p. 25.<br />
3 Mon. Sl. Mer., XIV, p. 1-3.<br />
4 Didem, XXIX, p. 223, anul 1326 pot v<strong>in</strong>de caseum vlascescum follarios X pro<br />
qualibet Libra; p. 253, a. 1328 : caseum possit vendere fol. X pro qualibet libra formadei<br />
vlachesci ..., et fol. VIII pro qualibet libra cuiuslibet alterius manerii formadei ... ;Mon. Sl.<br />
Mer., XIII, p. 197, a. 1357 : quod libra casei vlachesci vendi debeat foil. XII ; p. 211 : Cranoe<br />
Opasa... dixit se habere scup<strong>in</strong>as brence XX ; p. 203, Gure de Gleya presentavit casei pecias<br />
LXXX et scup<strong>in</strong>as V brence.<br />
5 Ibidem, XXIX p. 392, a. 1336 : Give de Cranca possit vendere libram de quolibet<br />
formadio vlachesco foll. X, s<strong>in</strong>e pena et dampno ... deoarece nu se ghseste de v<strong>in</strong>zare In<br />
Raguza de formadio vlachesco.<br />
6 Ibidem, XIII, p. 194.<br />
www.dacoromanica.ro
126 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
1 Mon. SI. Mer., XIII, p. 186: quod nulla persona audeat vet presurnat emere extraportas<br />
Ragusii sed solummodo <strong>in</strong> platea caseum ab aliquo Sclavo vel Blaco sub pena perdendi casewn,<br />
quem ernerit, vet valorem ipsius.<br />
2 N. Iorga, Notes et extraits, II, p. 180.<br />
8 Kukuljevié, lura regni Croatiae ..., I, p. 125-126, la Vassilich, Sull'orig<strong>in</strong>e del<br />
diet, p. 46 : noveritis nos percepisse, qualiter Olahi tam nostri quam loannis I ilii Nyelepciw<br />
de Zel<strong>in</strong>a, multa dampna, nocumenta, hornicidia ac spolia <strong>in</strong> districtu nostre civitatis antedicte<br />
fecissent et comisissent, et cont<strong>in</strong>ue facere non cessarent, <strong>in</strong> eo videlicet, quod dicti Wahl venientes<br />
ad territorium et districtum dicte nostre civitatis, pascua ipsius civitatis ocupando prefatos-<br />
Olahos, tarn nostros quam prefati lohannis filii Ivan Nyelepciy, contumaces et rebelles, de ipsorum<br />
districtu Sibenicensiurn expellere et removere . . . lnsuper committimus Vobis, ut nullus Olahus<br />
per totarn Bossil<strong>in</strong>am possit neque valeat stare, pascui facere, nec morari ullo ternpore.<br />
4 Ibidem, p. 46 : ut nullus Valachus vet alter qu<strong>in</strong>cunque aliqualiter sit ausus <strong>in</strong>fra dictas<br />
metas manere vel pascere aliqua animalia. seu facere aliquod laborarium.<br />
5 Mon. Hist. jur. SI. Mer., IV, 1 : da niedan Politan<strong>in</strong> ne more driati Vlaha u Policitt<br />
ni na Polielcom Aceastä republicil tart<strong>in</strong>eascE1 avea <strong>in</strong>tre Ahnissa j Spalato 12 cAtune<br />
§I In fruntea fiecdruia cite un cdtunar. De aceea unii banuiesc, cu drept cuv<strong>in</strong>t, cä orig<strong>in</strong>ea<br />
8i <strong>vlahii</strong> s, n-o v<strong>in</strong>dl <strong>in</strong> afarg de portile orasului, ci numai <strong>in</strong> piat61.<br />
In 1420 consiliul hotari qudd easeus de Vlahia possit vendi ad foilaros<br />
qu<strong>in</strong>dec<strong>in</strong> pro libra2.<br />
Pkuni, läudate chiar de Care contemporani, erau si <strong>in</strong> Croatia<br />
unde se poate observa precis obiceiul pAstorilor de a-si schimba locurile<br />
de pAsunat, trec<strong>in</strong>d de la vasatice la iernaticele de mai la vale. Vlahii care<br />
nel<strong>in</strong>isteau teritoriile oraselor dalmat<strong>in</strong>e, an de an, erau desigur <strong>d<strong>in</strong></strong>tre<br />
aceia care c'autau pg,sunile de iarng. Dupg <strong>in</strong>formatdile <strong>d<strong>in</strong></strong> notele lui Lucius<br />
se pare cg, veneau pe la sfirsitul lui noiembrie i plecau la munte <strong>in</strong>dArg,t,<br />
ca i ciobanii dacorom<strong>in</strong>i, la Sf. Gheorghe. Migratiunile acestea aveau<br />
drumuri obisnuite, pe care treceau pástorii vlahi <strong>in</strong> fiecare an. Astfel<br />
morlacii care coborau <strong>d<strong>in</strong></strong> muntii situati la nord de Fiume si treceau<br />
spre Gacka, aveau voie sä, stea pe pkunile Senjei numai dou zile i doug<br />
nopti, iar c<strong>in</strong>d se <strong>in</strong>torceau la munte de asemenea nu puteau sta ma<br />
mult.<br />
Se pare a, turmele de oi erau numeroase, de aceea se pl<strong>in</strong>g necontenit<br />
de ele orasele dalmat<strong>in</strong>e i venetienii. Ele apart<strong>in</strong>eau vlahilor rgali"<br />
si celor <strong>d<strong>in</strong></strong> valea Cet<strong>in</strong>ei, care <strong>in</strong>trau i cu forta pe teritoriile dalmat<strong>in</strong>e,<br />
cu atit mai virtos, pentru ca' stáp<strong>in</strong>ii de acas ii <strong>in</strong>curajau i apArau.<br />
De aceea a fost de fapt o mare gratie" pe case o deter'l voievodul Hrvoje<br />
si comitele Ivan Nelipié raguzanilor, <strong>in</strong> anul 1402, lu<strong>in</strong>d m'asuri ca a nu<br />
mai pascA nici un vlah pe teritoriul si <strong>in</strong> imprejurimea orasului TraiL-<br />
In anul 1383 Reg<strong>in</strong>a Elisabeta dispuse3 banului croat i dalmat<strong>in</strong><br />
Emeric Bubec s apere pe orgsenii <strong>d<strong>in</strong></strong> Sebenico impotriva vlahilor care<br />
ocupau teritoriul i t<strong>in</strong>utul orasului si se asezau si <strong>in</strong> Bossil<strong>in</strong>a (pen<strong>in</strong>sula<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong>tre Trait si Sebenico). Tot asa opreau comitii <strong>d<strong>in</strong></strong> Corbavia4 pe <strong>vlahii</strong><br />
lor de a paste pe teritoriul orasului Carlopago (1387). 0 asemenea opreliste<br />
e fixai 5, si <strong>in</strong> statutul Poljizei, cam <strong>d<strong>in</strong></strong> aceeasi epocV.<br />
www.dacoromanica.ro
FORMELE DE ORGANIZATIE A VLAHILOR 127<br />
Dar c<strong>in</strong>d In urma prefacerilor politice i economice <strong>vlahii</strong> <strong>in</strong>cepura<br />
a se aqua statornic pe litoralul dalmat<strong>in</strong>, venetienii se conv<strong>in</strong>sera 0<br />
ei de folosul, pe care-I aducea pgstoritul 0 se silira a atrage pe teritoriile<br />
ior cit mai multi vlahi, cgrora le puneau <strong>in</strong> vedere acum ii favoruri..<br />
De aceea un cadastru <strong>d<strong>in</strong></strong> Zara de la mijlocul secolului al XV-lea aratg<br />
p5k3uni arendate vlahilor l<strong>in</strong>gl Nona, cum erau 0 la Novigrad i pe<br />
limba de pam<strong>in</strong>t de la cetatea Ljubal. Municipiul oraplui Sebenieo oprise<br />
la 25 februarie 1383 cetatenilor sai de a arenda p5t3uni vlahilor, sub pedeapsa<br />
pierderii tuturor drepturilor cetatene0i. Dar <strong>in</strong> anul 1415 fu<br />
retras5, <strong>d<strong>in</strong></strong> motive economics aceastg opre1i0e2.<br />
Statute le oraplui Trail ne-au pastrat conditiile <strong>in</strong> care obipuiau<br />
a da orkenii animale la pascut bravariului sau celnicului, care firelte<br />
era vlah sau morlac. Aceti bravari, nuniiti i celnici, ca §i <strong>in</strong> Spalato<br />
ori pe <strong>in</strong>sula Curzola, luau <strong>in</strong> primire vitele marunte (bestias m<strong>in</strong>utas),<br />
adica oi i capre, pe care le pkteau apoi cu pacurarii lor. Baciul (caci<br />
acest termen corespunde aici lui bravarius) i pacurarii sai luau drept<br />
plata a treia parte <strong>d<strong>in</strong></strong> produsul oieritului, <strong>in</strong>deosebi a treia parte <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
br<strong>in</strong>za 0 l<strong>in</strong>g, ori mai tirziu, 0 a treia parte <strong>d<strong>in</strong></strong> miei. Socoteala se facca<br />
de trei ori pe an, mai pe urma la S<strong>in</strong>ta, Marie. In afara de aceasta, domnul<br />
mai da baciului i ceva sm<strong>in</strong>t i un bou, pentru ca cl-si poata lucra un<br />
petic de pam<strong>in</strong>t, dar 0 <strong>d<strong>in</strong></strong> rodul acestuia era dator a da stap<strong>in</strong>ului a<br />
patra parte. De trei ori pe an ii. mai da stap<strong>in</strong>ul 0 cite doug pi<strong>in</strong>i qi y<strong>in</strong>_<br />
Baciul n-avea vole niciodata s <strong>in</strong> vite proprii mai mult decit un sfert<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> numarul vitelor domnului au. De la fiecare vita ucisg ori crapatä<br />
baciul trebuia s aducg pielea <strong>in</strong> oral, <strong>in</strong> rgstimp de opt zile, i s-o dea<br />
domnului. Sarc<strong>in</strong>ile ce le-ar fi adus <strong>in</strong> oraq avea obligatiunea s5, le depung<br />
numai <strong>in</strong> fata casei stap<strong>in</strong>ului. In oraq ori <strong>in</strong> cetate baciul nu avea voie<br />
ram<strong>in</strong>g timp mai <strong>in</strong>delungat. Baciul, <strong>in</strong> f<strong>in</strong>e, era dator a izgoni de<br />
pe papnile orasului pe morlacii care nu t<strong>in</strong>eau vite de ale tragurienilor3.<br />
Obiceiul de a lua cite un vlah pentru <strong>in</strong>grijirea vitelor exista<br />
<strong>in</strong> banatul croat. De aceea legea vlaha" restr<strong>in</strong>ge dreptul croatilor de<br />
a t<strong>in</strong>e mai mult ca un vlah, iar contele Mart<strong>in</strong> Frankapan daruie0e manastirii<br />
de l<strong>in</strong>ga Novi un vlah" care OA fie cruet 0 pastor 0 sa-i serveasca<br />
cu toata casa lui.<br />
sa trebuie sl fie <strong>d<strong>in</strong></strong> vlahi. In sec. al XV-Iea se remarcd si In Poljica o puternica penetratie<br />
vlahd. Astfel, In anul 1446, banul Petru se pl<strong>in</strong>gea Venetiei, cd oamenii ei i morlacii <strong>in</strong>tra_<br />
In Poliza spre marea sa pagubd. Republica rdspunse : Policia lull omnibus liberalis. Dupd cum<br />
am arbtat mai sus, <strong>in</strong> 1486, regele Matias mentioneazd de-a dreptul pe <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Poljica.<br />
Cf. Bidermann, In Oest. Ung. Revue, 1888, p. 148.<br />
2 Bidermann, In Oest. Ung. Revue, 1888, p. 147.<br />
2 Ibidem.<br />
3 Mon. Hist. jur. SI. Mer., X, p. 190-193.<br />
www.dacoromanica.ro
128 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
In citeva statute ale oraselor dalmat<strong>in</strong>e <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>am termenul celnic<br />
pentru baciul turmelor. Astfel, <strong>in</strong> Spalatol celnicus e ciobanul mai mare<br />
peste pastori, ca si <strong>in</strong> Trail (1402)2 : item quod quilibet cetnicus bravarius<br />
vet pastor cujuscunque condicionis et sexus extiterit, non valeat, neque presumat<br />
modo aliquo colore vel <strong>in</strong>genio habere. . . <strong>in</strong> districtu Tragurii de suis<br />
propriis animalibus iuxta animalia dom<strong>in</strong>i . . . ; Etiam quod cetnicus cum<br />
pastoribus teneantur.. . . reddere rationem dom<strong>in</strong>o animalium ; Insuper<br />
quod quillibit celnicus vel pastor non audeat tenere penes se ullum<br />
hom<strong>in</strong>em, Morlaticum etc. etc. Tot asa se am<strong>in</strong>teste (1214) celnicul <strong>in</strong><br />
statutele comunithtii de pe <strong>in</strong>sula Curzola3 : pastores sett celnicos. In<br />
f<strong>in</strong>e, cred ca, termenul acesta a dat la Raguza4 numele unui maiestru :<br />
Zelnichi becharii.<br />
Taxa pentru pkunat, ierbaritul, se numea si aici travar<strong>in</strong>a care<br />
<strong>vlahii</strong> o plateau la munte ori si <strong>in</strong> iernatice. Vlahii Nelipialor erau scutiti<br />
de ea. Interesant e ca, <strong>in</strong> urbariile de mai tirziu, travar<strong>in</strong>a era6 dupa,<br />
100 de oi, cite doua" (na leto travar<strong>in</strong>u od sto ovac po dvi). Cantitativ<br />
raspunde deci c<strong>in</strong>cizecimei", desi <strong>in</strong> fond este cu totul altceva. Aceasth<br />
taxa, se mai numea, dupa Lopagié, i suljev<strong>in</strong>a. Adm<strong>in</strong>istratorul domeniikr<br />
fisculu,i Koderman o explica <strong>in</strong> anul 1675 astfel : census pecorum szule<br />
vel trdvar<strong>in</strong>a6. Dupa Maiurani6, sulj <strong>in</strong>seamna, darea supusilor W<strong>in</strong>*,<br />
iar travar<strong>in</strong>a, travn<strong>in</strong>a, taxa vlahilor colonizati, platith pentru pkunile de<br />
Ia munte7.<br />
Probabil c i <strong>vlahii</strong> dalmat<strong>in</strong>i stiau sa prelucreze l<strong>in</strong>a pentru a<br />
tese <strong>d<strong>in</strong></strong> ea plum* <strong>in</strong>tocmai ca i conationalii lor <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia. Dar despre<br />
aceasta nu avem decit o s<strong>in</strong>gura marturie : In anul 1466 capelanul Toman<br />
Mategigd <strong>d<strong>in</strong></strong> Ugljan lasa, pr<strong>in</strong> testament unui Zigul : vlaku suknu i beritu<br />
( = sucman vlah i cáciulá)8.<br />
In afath de aceasta, s<strong>in</strong>t cunoscute <strong>d<strong>in</strong></strong> actele raguzane schiav<strong>in</strong>ele"<br />
vlahe, multh vreme la moda 9 : un fel de manta <strong>d<strong>in</strong></strong> stora groasa de<br />
l<strong>in</strong>a, denumith Schiav<strong>in</strong>a morovlascha, sau schiav<strong>in</strong>a vlachesca. Interesant<br />
o ca, pe la 1400 imbthcAm<strong>in</strong>tea thranilor <strong>d<strong>in</strong></strong> jurul Raguzei era toat a. de<br />
culoare a1b, ea a thranilor rom<strong>in</strong>i <strong>d<strong>in</strong></strong> Transilvania de astázi. Rlsp<strong>in</strong>dire<br />
generala, avea <strong>in</strong> Serbia asa-zisul sakul, folosit deopotriva <strong>in</strong> palatul<br />
Mon. Hist. jur. SI. Mer., II, p. 221.<br />
2 Ibidem, X, p. 190-192.<br />
3 Ibidem, I, p. 1, p. 84.<br />
4 Mon. SI. Mer., XIII, p. 100.<br />
5 Mon. Hist. jur. SI. Mer., V, 1, p. 328.<br />
o Ibidem, p. 145.<br />
7 Maturaniá, Pr<strong>in</strong>osi ..., IX, p. 1401.<br />
3 Mon. Hist. fur. SI. Mer., VI, 1, p. 253.<br />
O Jireêek, Staat und Gesellschaft ..., III, p. 19-20.<br />
www.dacoromanica.ro
FORMELE DE ORGANIZATIE A VLAHILOR 129<br />
iegal si <strong>in</strong> clsutele cioblnesti. Se t<strong>in</strong>eau <strong>in</strong> el tot felul de lucruri. Dupa,<br />
nume sdkul pare a fi de provenientl vlahl, mai ales el la Raguza s<strong>in</strong>t<br />
mentionati sacii vlahilor, mari si tesuti cu flori (saccus Vlacorum magnus<br />
pictus 1416)1. Frumusetea unor asemenea teaturi se poate admira<br />
pe opregurile morlacelor, copiate <strong>in</strong> sec. al XVIII-lea de abatele Fortis2.<br />
In f<strong>in</strong>e, credem el nu e simplil <strong>in</strong>timplare faptul el p<strong>in</strong>A astlzi regiunea<br />
care produce covoare frumos tesute este cea <strong>d<strong>in</strong></strong>tre Nig, Pirot si<br />
Vi<strong>d<strong>in</strong></strong> 3.<br />
Influenta folclorului vlah <strong>d<strong>in</strong></strong> imprejurimile Raguzei se vede <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
motivele de poezie pastoral/ reproduse de marii poeti Zlatarié (sec. al<br />
XVI-lea), Gundulid si Palmotió (sec. al XVII-lea) <strong>in</strong> felmite variante,<br />
<strong>in</strong> care se poate reeunoaste cunoscutul refren al col<strong>in</strong>delor rom<strong>in</strong>esti<br />
Ler-Lerului Doamne :<br />
7, Zovu6 Pana, Hoja, Lero, Dolerije"<br />
sau :<br />
Ah, Lero Lerijane<br />
F3i<br />
Doleriju i Lerijana<br />
Inva.tatul croat Dr. Milovan Gavazzi4 analiz<strong>in</strong>d partile componente<br />
ale refrenului legendar, le desparte <strong>in</strong> ehipul urmator : hoja, ler-o, doler-ije,<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> care se vede clar repetarea cuv<strong>in</strong>tului ler, fenomen ce se <strong>in</strong>timplI<br />
si <strong>in</strong> col<strong>in</strong>dele pastorale de la dacorom<strong>in</strong>i : oi ler oi d'ai ler oi.<br />
Ele trebuie sä fi fost imprumutate de la pástorii vlahi.<br />
Dar <strong>in</strong> temeiul lor Inca' o constatare se poate face : pastorii vlahi au<br />
pgstrat p<strong>in</strong>/ tirziu cu Indlrltnicie formele stelvechi ale <strong>in</strong>deletnicirii lor,<br />
ea si legendele pe care le-au adus <strong>d<strong>in</strong></strong> patria de orig<strong>in</strong>e. Am ardtat eg, <strong>in</strong><br />
traditia despre moartea tragicl a lui .Radule Vlah <strong>d<strong>in</strong></strong> cAtunele" Muntenegrului<br />
se poate dist<strong>in</strong>ge motivul care a <strong>in</strong>spirat pe autorul poeziei<br />
populare rom<strong>in</strong>esti Miorita. Dar acelasi motiv il mai gasim i <strong>in</strong> alte<br />
colturi <strong>d<strong>in</strong></strong> vechea Crna Gora, pe unde au ho<strong>in</strong>lrit ciobanii vlahi : spre<br />
pild/ la Bjeloge sau la fraliile <strong>d<strong>in</strong></strong> Petrov Dol, care 1-au <strong>in</strong>laturat <strong>in</strong><br />
ace1a0 fel pe Batul (Bacul), puternicul cneaz de o<strong>d<strong>in</strong></strong>ioarl al neamului<br />
Kamatilor (Karnate)5.<br />
1 Jireeek, Stoat und Gesellschaft..., III, p. 15.<br />
2 Sextil Puscariu, Sludii Islroromtne, II, plansa IV.<br />
3 NovakoviC, Selo [Satul], p. 65.<br />
4 Nastavni V jesnik, Zagreb, 1923, vol. XXXI, nil. 6-7, p. 224-227. Cf. Studiul nostru :<br />
Scriitorii raguzani f i relrenul col<strong>in</strong>delor noastre, In Anuarul Arhivei de Folelor a Academiei<br />
_Romlne, IV (extras), p. 5-9.<br />
5 Naselja, 24, p. 267, 523.<br />
9. e. 2925.<br />
www.dacoromanica.ro
130 VLAHII NORD BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
Turmarii vlahi<br />
Dar <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia nu s<strong>in</strong>t numai pgstori, ci <strong>in</strong> tot <strong>evul</strong> media<br />
se ocupg c cu transportul de mgrfuri, i Inca' pe o scarg atit de <strong>in</strong>t<strong>in</strong>sr<br />
<strong>in</strong>ch par, cu drept cuv<strong>in</strong>t, chirigii ai statului sirbesc. Indeletnicirea<br />
aceasta o exercitau <strong>vlahii</strong> fie pentru a-si cistiga traiul de toate zilele,<br />
fie pentru a presta obligatiunile ce le datorau regelui sau mgnAstirilor.<br />
In cazul <strong>d<strong>in</strong></strong> urmg, chirigilicul era un fel de angarg si se numea <strong>in</strong> sirbeste<br />
ponos, iar chirigii se numeau ponosnici. Hrisoavele regale ne aratg In ce<br />
anume consta ponos"-ul : dupg hrisovul lui Urog:Milut<strong>in</strong> cgtre Hilandar<br />
(1302 1309), <strong>vlahii</strong> erau obligati In general sg, facg transporturile, sg<br />
dea cai i ci<strong>in</strong>i de paza' sau apoclisiari, <strong>in</strong>sotitori, si s <strong>in</strong>depl<strong>in</strong>eascg<br />
cgrgusia la muntele Athos. Cea mai grea obligatie a lor era <strong>in</strong>sg de a<br />
face transporturile de gr<strong>in</strong> si v<strong>in</strong> ale mgngstirii, de pe proprietgtile Hilandarului,<br />
care erau In Imprejurimile Prizrenului si ale Ipecului, p<strong>in</strong>g la<br />
muntele Athos. In hrisovul de la Banja ei au fost impusi sg aducg <strong>in</strong><br />
fiecare an cite un car de griu i unul de y<strong>in</strong> i sg transporte sare pe seama<br />
bisericii, fiecare 40 case cite zece care, de unde le va porunci egumenul.<br />
Transportul br<strong>in</strong>zei de la munte le revenea tot. lor. La <strong>in</strong>temeierea mgngstirii<br />
De 6ani, <strong>vlahii</strong> au fost obligati sg aducg' <strong>d<strong>in</strong></strong> venitul bisericii sarea<br />
legalg ; dael <strong>in</strong>sg ar aduce mai multg, jumgtate sg fie a bisericii, iar<br />
jumItate a vlahilor, rezerv<strong>in</strong>du-se bisericii dreptul sg rgscumpere, dug<br />
va avea nevoie, si cota <strong>d<strong>in</strong></strong> urmg. In confirmarea datg de tarul Dugan<br />
acestui hrisov, s-a modificat dispozitia aceasta, impun<strong>in</strong>du-se la toti <strong>vlahii</strong><br />
si albanezii nagnästirii sg transporte sarea de la Sf. Serghie, pr<strong>in</strong> urmare<br />
nu o anume cantitate, ci cit va avea nevoie mgngstirea. Sarea legal&<br />
reprezenta 200 cible, ceea ce dupg socoteala lui Milan Z. Vlaj<strong>in</strong>ac1, necesita<br />
povara a 50 cai, dacg se admite cg 4 cible <strong>in</strong>trau <strong>in</strong>tr-o povarg de cal..<br />
Tarul Dugan de altfel fixeazg de acum statornic obligatia vlahilor de a<br />
cgra sare" (Prizren, 1348 1353) sau sg transporte sarea si ori ce va<br />
fi de trebu<strong>in</strong>tg mgngstirii" (Hilandar, 1334 1346).<br />
Sf. Serghie, de care e vorba aci, era depozitul de sare de la gura<br />
Bojanei, l<strong>in</strong>gg Skutari. Dar cele mai cunoscute firguri de sare le aveau<br />
raguzanii.<br />
Republica raguzanä dispunea <strong>in</strong> aceastg epocg (sec. al XIV-lea<br />
si al XV-lea) de cele mai <strong>in</strong>semnate sal<strong>in</strong>e de pe litoralul adriatic, care<br />
alimentau cu acest articol de primg necesitate o bung parte <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>nordul</strong><br />
Pen<strong>in</strong>sulei Balcanice. Ten<strong>d<strong>in</strong></strong>ta ei era, de a monopoliza v<strong>in</strong>zarea ori cel<br />
1 Dr. Milan Z. Vlaj<strong>in</strong>ac, Zgon 111 kuhaenje van mega stanovania [Claca sau angaralele-<br />
In afarã de domiciliu], Belgrad, 1932, p. 58-59.<br />
www.dacoromanica.ro
FORMELE DE ORGANIZATIE A VLAHILOR 131<br />
put<strong>in</strong> de a atrage la depozitele sale pe toti <strong>vlahii</strong> care transportau en<br />
caravanele sarea <strong>in</strong> l'auntrul <strong>pen<strong>in</strong>sulei</strong>. De aceea se pomenese <strong>vlahii</strong> atit<br />
de adeseori In cArtile republicii. D<strong>in</strong> materialul documentar ce ne st&<br />
la dispozitie, se vede csa <strong>in</strong> anul 1318 a fost ales partitor salis Selavorunt<br />
et Blachorum un anume Iunius de Camanol, iar <strong>in</strong> anul viitor Raguza<br />
v<strong>in</strong>de2 pe credit Bare vlahilor 0 slavilor". Republica a avut toatg, grija<br />
sa. fie cit se poate pe placul vlahilor. De aceea a ales la 1332 doi seruptatores<br />
et provisores, care aveau s& vegheze ca nu cumva sl li se faca,<br />
vreo violent& vlahilor c<strong>in</strong>d veneau dup& sare ( Vlachis venientibus pro sale)3.<br />
In anul 1344 se trimite o expeditie la vlahi, pentru a-i determ<strong>in</strong>a<br />
BA ia sare <strong>d<strong>in</strong></strong> depozitele oraplui4. La 1356 consiliul mic <strong>in</strong>demnizeaza,<br />
anume cheltuieli quod -Radii venire. poss<strong>in</strong>t Bagusium3, In anul urnagtor<br />
1-au trimis pe Orsica Frane de Bodacia la vlahi°, iar In 1363 doi oameni<br />
buni"7. Jupanul Senko, care det<strong>in</strong>ea In secolul al XIV-lea litoralul <strong>d<strong>in</strong></strong>tre<br />
Raguza 0 Stagno apoi Chelmo §i Popovo, se adreseazà° o data care raguzani,<br />
pentru a-i face 0 lui pret ca unui vlah". La 1397 <strong>in</strong>terv<strong>in</strong> raguzaniio<br />
2 2 ca <strong>vlahii</strong> a mearg& la locurile vechi, unde se v<strong>in</strong>de, dup& lege, sarea".<br />
In 5 august 1409, <strong>in</strong>tr-o discutie cu org§enii <strong>d<strong>in</strong></strong> Cattaro, raguzanii<br />
raspund el nu renuntg la dreptul de a cobori pretul aril pe care o<br />
vInd. Dar, de altá parte, se pl<strong>in</strong>g Impotriva agitatiei celor <strong>d<strong>in</strong></strong> Cattaro,<br />
care seduc pe clientii lor, Vlacorum congregationes et cetus, pr<strong>in</strong> daruri,<br />
pr<strong>in</strong> simonie 0 pr<strong>in</strong> acordarea de preturi exagerate pentru marfa acestor<br />
<strong>vlahii</strong>o.<br />
Contractul, pe care-1 <strong>in</strong>cheig, Raguza cu *tefan tirog, fiul marelui<br />
Dugan, <strong>in</strong> anul 1357, avea menirea ssa asigure v<strong>in</strong>zarea 0 s'a organizeze<br />
transportul särii <strong>in</strong> lAuntrul <strong>pen<strong>in</strong>sulei</strong>. In conformitate cu conventia<br />
<strong>in</strong>cheiatg, vama comunalg a Raguzei avea 0, alimenteze cu sare districtele<br />
Drakevica, Canali, Treb<strong>in</strong>je, Vermo, Rixl<strong>in</strong>e, Chelmo 0 Bosnia,<br />
impreung, cu <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> aceste districte, 0 In afar& de ei Inca 0 a patra<br />
parte <strong>d<strong>in</strong></strong> toti <strong>vlahii</strong> care veneau <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia. La vama tarului luau sarea<br />
toti sirbii care locuiau In afar& de districtele numite §i restul de trei<br />
fatrimi <strong>d<strong>in</strong></strong> imperiul sirbescn.<br />
1 Mon. SI. Mer., XXIX, p. 111.<br />
8 Ibidem, p. 143.<br />
3 I bidem, p. 357.<br />
4 I bidem, X, p. 159.<br />
5 Ibidem, XIII, p. 149.<br />
8 Ibidem, p. 187.<br />
7 Ibidem, XXVII, p. 281.<br />
8 Fr. Miklosich, Monumenta Serb ica, p. 247.<br />
9 Novakovié, Selo [Satull, p. 49.<br />
10 N. Iorga, Notes et extraits . . . , II, p. 123.<br />
11 Mon SI. Mer., XIII, p. 184.<br />
www.dacoromanica.ro
132 VLAHII NORD BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
Cit de mare cireulatie comercialà produceau <strong>vlahii</strong> cu caravanele<br />
lor, ne <strong>in</strong>formeazA propunerea fAcutd cam la <strong>in</strong>ceputul secolului al XV-lea<br />
regelui bosniac de trei negustori <strong>d<strong>in</strong></strong> Raguza : Zive, Maro i Martolita.<br />
Ei ofereau e<strong>in</strong>ci sute de ducati anual pentru ehiria vdmii <strong>d<strong>in</strong></strong> Cattaro,<br />
dar numai cu conditia ca <strong>vlahii</strong> regelui sä transporte anual de acolo cel<br />
put<strong>in</strong> zece mii de tovard" de sare, iar dacA <strong>in</strong> vreun an <strong>vlahii</strong> nu si-ar<br />
lua cantitatea lor, sd nu fie datori nici sus-am<strong>in</strong>titii negustori a pldti<br />
nimie. Lu<strong>in</strong>d de bazA, aceastd m<strong>in</strong>im5 cantitate de sare, pe care credeau<br />
cei trei raguzani cd o transportd <strong>d<strong>in</strong></strong> Cattaro <strong>vlahii</strong>, istoricul sirb eda<br />
Mijatovi6 evalueazd la 75 000 mdji cantitatea de sane pe care o transportau<br />
<strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> cele patru tirguri pr<strong>in</strong>cipale de sare de pe malul adriaticl.<br />
Cunosc<strong>in</strong>d acest fapt e lesne sd ne expliedm de ce Stipan Vulaid<br />
voievodul Bosniei, construieste <strong>in</strong> anul 1443 <strong>in</strong>tArituri l<strong>in</strong>gd Cattaro,<br />
pentru a opri pe monad sä <strong>in</strong>tre <strong>in</strong> orasul supus republicii venetiene, cu<br />
care era certat2. Mai <strong>in</strong>a<strong>in</strong>te, <strong>in</strong> 1440, Stipan luase aceleasi mdsuri fatd<br />
de Raguza i Ii trimise <strong>vlahii</strong> la Cattaro3.<br />
Vlahii, care transportau cu caii lor marfa negustorilor raguzani,<br />
ori aduceau plumb si ceard, si luau la <strong>in</strong>toarcere, de obicei, sare, se numeau<br />
turmari. Termenul tehnic pentru caravana vlahA, era turma, am<strong>in</strong>tit<br />
adesea <strong>in</strong> cartile raguzane de la 1312 <strong>in</strong>coace4. In documentele5 sirbesti,<br />
se <strong>in</strong>trebu<strong>in</strong>teazd §i termenul karvan, care de la 1359 era cunoscut si la<br />
Raguza. Exemplele citate de Jirdek ilustreazd b<strong>in</strong>e modul <strong>in</strong> care operau<br />
aceste caravane.<br />
Astfel <strong>in</strong> codieele <strong>d<strong>in</strong></strong> timpul lui Mar<strong>in</strong>o Geno (1278) e <strong>in</strong>registrat<br />
raguzanul Pasqua de Pecorario i un Blacus cu numele Vladimir Gost<strong>in</strong><strong>in</strong>ich5.<br />
Vlahul a pus la dispozitie 150 de cai pentru un transport <strong>in</strong> orasul<br />
comercial Brskovo (Brescuoa) pe pretul de cite 28 grosi un cal, pe durata<br />
<strong>in</strong>tregii cdlatorii. Pretul de chirie avea sd fie plAtit jumAtate <strong>in</strong> Raguza,<br />
iar jumdtate la sosire <strong>in</strong> Brskovo. Asemenea <strong>in</strong>chiriere se numea eu un<br />
termen imprumutat de la cordbieri naulicare.<br />
Studiul admirabil al lui St. D<strong>in</strong>ji6 despre comertul Raguzei cu<br />
caravanele <strong>in</strong> <strong>evul</strong> <strong>mediu</strong>" completeazd acum aceste <strong>in</strong>formatii7. D<strong>in</strong><br />
expunerile sale, se vede cS raguzanii fdeeau comertul cu ajutorul vlahilor<br />
1 Glasnik srpskog utenog durgtva [Bulet<strong>in</strong>ul societ4ii sti<strong>in</strong>tifice slIrbesti], 38 (1872), p. 89.<br />
2 Mon. Si. Mer., XXI, p. 175.<br />
3 N. Iorga, op. cit., p. 368 si 473.<br />
* Jireèek, Die Wlachen. . p.119 si urm. Vezi si N. Iorga, Notes et extrails...,II, p. 111,<br />
n. 6 i p. 124, 221. Aici e vorba super facto turmarum que jussu suo (Sandalj) vadunt Calarum.<br />
6 Jiredek, Die Wlachen und Mauroivlachen, p. 119 si urm.<br />
6 Ibidem.<br />
7 In Jugoslavenski Istorliski easopis, III, p. 119-146 sub titlul Dubrovalka sredovjevkovna<br />
karavanska trgov<strong>in</strong>a.<br />
www.dacoromanica.ro
FORMELE DE ORGANIZATIE A VLAHILOR 133<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Imprejurime. Ace§tia <strong>in</strong>sA nu treceau deck foarte rar Dr<strong>in</strong>a sau valea<br />
riului Lim. De aici <strong>in</strong>eolo marfa se Incarea pe alti cai, pentru a fi transportatA<br />
mai departe. Statiile ultime ale caravanelor raguzane erau Brskovo,<br />
Prijepolje, Mildevo, Banja, Komarani, Breza, Brodarevo. In mord<br />
ele nu depil§eau, de obicei, Narenta, ci se opreau la Konjica, Bra<strong>d<strong>in</strong></strong>a sau<br />
la Vratac. Un capitaneus turmae fitcea <strong>in</strong> Raguza oficiul de a <strong>in</strong>griji §i<br />
supraveghea organizarea caravanelor. CApeteniile acestora erau <strong>in</strong>s&<br />
luate <strong>d<strong>in</strong></strong>tre fruntalii vlahi 0 se numeau priraiehiuri sau eramaril. El<br />
1ncheiau cu negustorii raguzani conventiile de transport, reerutau pe<br />
turmari i rAspundeau pentru marfa. Plata li se da dup6 marra, i anume<br />
jumgtate la plecare; iar restul la sosire. La transportul aril, obiceiul<br />
era ca jum'atate sä fie socotitA turmarilor drept taxg. 5efii caravanelor<br />
primeau un comision deosebit, un gro§ pro consuetu<strong>d<strong>in</strong></strong>e, ceea ce se numea<br />
primichiur<strong>in</strong>a §i se socotea probabil dupg fiecare Incarcgturd, pentru care<br />
luasera, raspundere ad riseum et fortunam suam. In prima junatate a<br />
secolului al XV-lea se cunosc trei cramari vlahi deosebit de cgutati: Hlapae<br />
Stancovich, Herak Mildevich si Dubravae Mili &yid.<br />
Citeodat6 negustorii raguzani aveau pric<strong>in</strong>ä cu turmarii vlahi, de<br />
pild In anul 1278 Petrus de Stilo cu Bogdan Morgassia2. A1t6dat'a sufereau<br />
pagubg i <strong>vlahii</strong>, ca <strong>in</strong> 1284 vlahul Gunja Dragoslalici, care se pl<strong>in</strong>gea<br />
ca a adus vite i lIn'a," <strong>in</strong> ora i c pe banii cApAtati a cumpiirat marfa,<br />
dar c <strong>in</strong>torc<strong>in</strong>du-se <strong>in</strong> Selavoniam a fost jefuit pe teritoriul raguzan de<br />
eatre Milbrat, v<strong>in</strong>telerul nobilului Triphon de Iuda3.<br />
De obicei turmarii se Inare<strong>in</strong>au 1 cu paza caravanelor, ca de exemplu,<br />
<strong>in</strong> anul 1280 Vladimir Gossamiri, care s-a obligat s transporte<br />
v<strong>in</strong>ul si marfa a doi raguzani i sg-i apere de hoti4.<br />
In cursul rázboiului <strong>d<strong>in</strong></strong>tre raguzani i voievodul Rados lav Pavloviei<br />
pentru Cana le (1430) s-a IntImplat c raguzanii au fost atacati §i bLtui<br />
de oamenii lui Rados lav, <strong>in</strong> muntii <strong>d<strong>in</strong></strong>tre Treb<strong>in</strong>je gi Bergatto, tocmai<br />
1 D<strong>in</strong>ié crede cA termenul cramar e de orig<strong>in</strong>e gerrnanA i anume irnprumutat pr<strong>in</strong> mijlocirea<br />
saOlor <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia.<br />
z Jireèek, Die Wlachen. p. 120-121 : Die V II nouembris (1278) coram dom<strong>in</strong>o Marco<br />
Geno comite Ragusii et iuratis iudicibus Palma Mar<strong>in</strong>i Stephani, Lucaro Fuschi et Grubessia<br />
de Ragnana. Crancus presbyter Blaccus productus per dom<strong>in</strong>um Petrum de Stilo furavit de uerilate<br />
dicenda. Interrogalus per sacramentum dixit: Ego scio, quod diclus presbyter Petrus naulicavil<br />
mecum tredecim equos ad portandum v<strong>in</strong>um ad Brescouam et cum Bogdano Morgassia naulicauit<br />
undecim equos ad portandum v<strong>in</strong>um et unum equum ad equitandum. Et quando fuimus<br />
<strong>in</strong> Boboue liute, dompnus Petrus dixit: Duo equi del ficiunt mild de v<strong>in</strong>o. Et dictus Bogdanus<br />
iuit cum dicto dompno Petro: Adhuc del icit mliii unus tercius equus v<strong>in</strong>i. Et petebat illum dicto<br />
Bogdano. El ipse Bogdan: Ego non habeo. Et poslea fuerunt <strong>in</strong>uenti duo sachi <strong>in</strong> tenda dicti Bogdani<br />
et ille qui portauerat v<strong>in</strong>um dicti dompni, dixit: Isti sunt sacchi <strong>in</strong> quibus full u<strong>in</strong>um acceplum<br />
dicto dompno Petro.<br />
3 Ibidem, p. 120.<br />
4 Ibidem.<br />
www.dacoromanica.ro
134 VLAIIII NORD-BALCANICI IN EVUL. MEDIU<br />
c<strong>in</strong>d trecea o caravang de vlahi, 170 de oameni, cu povarg de 300 map<br />
sare, ven<strong>in</strong>d <strong>d<strong>in</strong></strong> Raguza. Observ<strong>in</strong>d <strong>vlahii</strong> <strong>in</strong>fr<strong>in</strong>gerea orgsenilor, aruncarg<br />
sacii de sare de pe cai, <strong>in</strong>cglecarg si. Mara* parte la goana dupg trupele<br />
raguzane 0 la jefuirea bagajuluil.<br />
Terenul de operatiune al chirigiilor vlahi se <strong>in</strong>t<strong>in</strong>dea Ina si mai la<br />
sud, p<strong>in</strong>g <strong>in</strong> Albania. De aceea conventia <strong>in</strong>cheiata' <strong>in</strong> anul 1335 <strong>in</strong>tre<br />
raguzani si nobilii albanezi asigurg libertate vlahilor, albanezilor si altora<br />
care vor s'a. ducg märfuri la tirgurile 1012. 0 altg stire, <strong>d<strong>in</strong></strong> 1420, ne <strong>in</strong>formeazá<br />
despre comertul cu Valona, de unde se transporta sarea la Narenta<br />
pentru bosniecii tsi <strong>vlahii</strong> care aduc cearg, piei 0 alte mgrfuri si due de<br />
acolo sare si postavuria. Un document croat <strong>d<strong>in</strong></strong> secolul al XV-lea numeste<br />
pe <strong>vlahii</strong> negustori Orora li se ia taxa obisnuitg dupii negot : tergov<strong>in</strong>a4.<br />
Vlahii Nelipi6ilor au fost scutiti de tergov<strong>in</strong>a. Transportul vlahilor se<br />
fgcea pe cai si maxturiile <strong>d<strong>in</strong></strong> secolul al XVI-lea ne aratg destul de clar<br />
eg, nu arareori porneau la drum caravane de cite doug si trei sute de<br />
cai. Aceastg meserie a vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> Pen<strong>in</strong>sula Baleania, pe care au practicat-o<br />
sub bizant<strong>in</strong>i si sub sirbi, au cont<strong>in</strong>uat-o 0 sub turci, <strong>in</strong> secolul al<br />
XVII-lea oH sub croati, p<strong>in</strong>g tirziu, dupg ce si-au pierdut nationalitatea.<br />
Pigafette, care i-a vgzut <strong>in</strong> acest secol fác<strong>in</strong>d pe postarii Portii otomane,<br />
spune despre eiö : N-au locuri obisnuite pentru schimbul cailor ; de aceea<br />
c<strong>in</strong>d simtesc cg oboseste calul de sub ei, iau calul celui <strong>d<strong>in</strong></strong>tii om pe care<br />
II <strong>in</strong>tilnesc. Ei nu merg <strong>in</strong> galop, ci <strong>in</strong> pas <strong>in</strong>eet, ziva si noaptea. De<br />
multe ori se <strong>in</strong>timplg cg eel cgruia i s-a luat calul, dacg nu era vgzut,<br />
sg batg pc curior. De aceea, dacg-i vede c<strong>in</strong>eva ven<strong>in</strong>d, se abate <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
drum 0 se ascunde pe cimpuri". Intre epigonii turmarilor <strong>in</strong>tilnim 0<br />
pe nevrednicii Morlachi overo chirisie6, arestati sub bgnuiala cä au jefuit<br />
l<strong>in</strong>gg Treb<strong>in</strong>je caravana unui raguzan ce venea de la Semendria (anul<br />
1528). Urbariul cetgtii Novi <strong>d<strong>in</strong></strong> V<strong>in</strong>odol impune vlahilor, <strong>in</strong> f<strong>in</strong>e, <strong>in</strong>cg,<br />
si. <strong>in</strong> secolul al XVII-lea, sg transporte sare de pe litoral si grill de la<br />
croati.<br />
La dacorom<strong>in</strong>i olac <strong>in</strong>seamn6,7 curier, stafea, cal de postg, cgrucior<br />
de postg cu caii si surugiul lor" 0 e un termen <strong>in</strong>trodus <strong>in</strong> timpul<br />
stgp<strong>in</strong>irii turcesti. C<strong>in</strong>e oare se mai g<strong>in</strong>deste eg, acest termen e tot ce a<br />
mai ramas <strong>d<strong>in</strong></strong> am<strong>in</strong>tirea turmarilor vlahi ai Pen<strong>in</strong>sulei Balcanice °I<br />
1 Jire6ek, op. cit., p. 115, Iorga, Notes et extrails, II, p. 173-174.<br />
2 Mon. SI. Mer., XXIX, p. 385.<br />
3 ibident, XVII, p. 49.<br />
' Ibidem, IX, p.. 213.<br />
6 Star<strong>in</strong>e, XXII, p. 14.<br />
6 Jire6ek, Die Wlachen..., p. 124.<br />
7 I. Iordan, Name de locuri romtnesti tn Republica Populard Rom<strong>in</strong>d, p. 215.<br />
www.dacoromanica.ro
FORMELE DE ORGANIZATIE A VLAHILOR 135<br />
Vlahii ea soldati<br />
Citeodata <strong>vlahii</strong> apar si ca soldati. In aceasta, calitate, s<strong>in</strong>t remarcati<br />
,o M<strong>in</strong>a vreme de catre scriitorii bizant<strong>in</strong>i, sau mai b<strong>in</strong>e-zis ei constituie<br />
un material foarte cautat pentru recrutarile armatei imparatesti. Virtu-<br />
-tile lor militare le-au dovedit <strong>in</strong> cursul rascoalei condusa de fratii Asan.<br />
Dar <strong>in</strong>formatiile ce le avem despre acest rol al vlahilor le-am <strong>in</strong>fatisat<br />
toate <strong>in</strong>tr-un capitol precedent. §i totusi cercetarea istorica de pia, acum<br />
ni se pare ca a recoltat mult prea put<strong>in</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> materialul asteptat. 17n hrisov<br />
al Imparatului Andronic Paleologul (1324) face dist<strong>in</strong>ctie <strong>in</strong>tre astrateutoi<br />
Vlachoi ;i o alta categorie, obligata la serviciul militar fata de imperiu,<br />
pe care cercetatorul rom<strong>in</strong> V. Bogrea o numeste cu drept cuv<strong>in</strong>t strateutol<br />
Vlachoi. Mentiunea documentara priveste regiunile situate <strong>in</strong> sudul Macedonieil,<br />
dar cita vreme stap<strong>in</strong>irea bizant<strong>in</strong>a det<strong>in</strong>use si mai la nord tentorii,<br />
<strong>in</strong> care locuiau vlahi, trebuie sa fi existat stratioti" si <strong>in</strong> aceste. 0<br />
arata clar categoria de vo<strong>in</strong>ici", care a cont<strong>in</strong>uat sa existe§i sub cucerirea<br />
sirbeasca, cu rol redus, fireste, si cu pierderea privilegiilor militare de altddata.<br />
In cadrele statului sirbesc, ei <strong>in</strong>ceteaza tocmai de a functiona ea<br />
soldati, desi o veche balada il arata crescut eu lapte de vlaha," pe cel<br />
mai iubit erou al legendelor sirbesti, pe Milog Obilié.<br />
Vlahii <strong>d<strong>in</strong></strong> vestul Pen<strong>in</strong>sulei Balcanice joaca mai tirziu un rol important<br />
ca soldati. Ei servesc ca mercenari pe raguzani, pe voievodul<br />
Altoman (<strong>in</strong> regiunea orasului Cattaro) si pe tefan Crnoevi62. Jiraek<br />
spune ca se recrutau mai ales <strong>d<strong>in</strong></strong> t<strong>in</strong>utul Narentei. Dar si <strong>in</strong> Croatia<br />
se &st<strong>in</strong>g <strong>vlahii</strong> ca soldati viteji si cre<strong>d<strong>in</strong></strong>ciosi. Am vazut ea, servese<br />
si se lupta pentru banul Mladen Subid (1322) si ca apara cu aceeasi<br />
cre<strong>d<strong>in</strong></strong>tä, <strong>in</strong> oastea lui Ani Frankapan, mostenirea Ne1ipi6ilor. Mai tirziu<br />
joaca un rol <strong>in</strong>semnat <strong>in</strong> luptele venetienilor cu regele Ludovica. Tot<br />
ei s<strong>in</strong>t cei <strong>d<strong>in</strong></strong>tii care, dup6, Tubero, lupta impotriva turcilor si servesc<br />
apoi si <strong>in</strong> oastea banului croat Joan Corv<strong>in</strong>4. Numai vijelia turceasca<br />
i-a putut <strong>in</strong>fr<strong>in</strong>ge, dar e sigur ca <strong>in</strong>tre uscocii si martolozzii de mai tirziu,<br />
atit de temuti, era amestecat si un considerabil numar de vlahi.<br />
Organizatia militara a vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> Croatia o cunoastem mai b<strong>in</strong>e<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> legea" lor. In fruntea cetelor care porneau la razboi, statea un voievod.<br />
Acesta nu putea fi croat, ci numai unul <strong>d<strong>in</strong></strong>tre ei. Vlahii care erau stap<strong>in</strong>i<br />
peste sate serveau cu uncia", adica plateau o dare de razboi, iar aceia<br />
1 Bullet<strong>in</strong> de l'Institut pour l'étude de l'Europe sudorientale, VII (1920), p. 53.<br />
2 Mon. SI. Mer., XXI, p. 437.<br />
3 Lucius, In Schwandtner, III, p. 391-392. Cf. V. )(laid, Povjest Hroata, II, 2, p. 18.<br />
Nlahii pun la dispozitie caii lor pe seama regelui.<br />
4 Thallóczy, In Mon. Hung. Hist., 38, p. XXX. '<br />
www.dacoromanica.ro
136 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
care nu aveau sat serveau Ware eu sent i eu sabie ori eu sägeti i cu<br />
sabie. Cetele care plecau la razboi erau impartite astfel : doug treimi<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong>tre ei aveau sa se bata ca soldati, iar cealalta treime trebuia sa se <strong>in</strong>grijeasca<br />
de aprovizionare vi de eai. D<strong>in</strong> regulamentum <strong>in</strong>suryeetionale<br />
generale aleatuit de dieta ungara <strong>in</strong> anul 1435, aflam ea armata eroata<br />
se compunea <strong>d<strong>in</strong></strong> banderiul regal de 1000 calareti, banderiul banului croat,<br />
cetele Raguzei, trei banderii ale contilor <strong>d<strong>in</strong></strong> Krbava, Cet<strong>in</strong>a i Senja-<br />
Modrussa vi <strong>d<strong>in</strong></strong> toti nobilii i <strong>vlahii</strong> regatuhd croat1.<br />
D<strong>in</strong> serviciul militar al vlahilor se deduce privilegiul ea sit nu li se<br />
ia <strong>in</strong> zalog, pentru nici o viii, ealul ostavese.<br />
Vlahii erau obligati a porni la lazboi <strong>in</strong> orice timp, <strong>in</strong> afaiä de fa'stimpul<br />
de toamna, de la Sf. Stefan p<strong>in</strong>a la Sf. Mart<strong>in</strong>. Aceia care la chemare<br />
nu plecau, aveau sà plateasca, vase libre, <strong>d<strong>in</strong></strong> care a zecea parte revenea<br />
voievodului. In anul 1504, <strong>vlahii</strong> au platit i o dare de razboi, cum se vede<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong>tr-o consdiptie ce ni s-a pastrat vi <strong>in</strong> care se mentioneaza <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Kn<strong>in</strong>, cei <strong>d<strong>in</strong></strong> Obrovac, <strong>d<strong>in</strong></strong> Vrlika vi <strong>d<strong>in</strong></strong> preajma eetatii Nutjak, de l<strong>in</strong>g&<br />
Cet<strong>in</strong>a.<br />
Cit de b<strong>in</strong>ecuuoscute erau virtutile militare ale vlahilor despre care<br />
vorbim, o dovedevte2 i o scriere bizant<strong>in</strong>a <strong>d<strong>in</strong></strong> jumatatea a doua a secolului<br />
al XV-lea, Thr<strong>in</strong>os tis Konstant<strong>in</strong>opoleos, care lauda mai ales vitejia .<br />
vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia.<br />
Biseriea vlahilor<br />
Organizatia bisericeaseg, a vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> jumatatea nordica a Pen<strong>in</strong>sulei<br />
Balcanice apare ea o particularitate <strong>in</strong>teresanta <strong>in</strong> lum<strong>in</strong>a acestor<br />
cercetari.<br />
Pr<strong>in</strong> hrisovul imparatului Vasile al II-lea, <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> toata Bulgaria"<br />
au fost supuvi de-a dreptul arhiepiscopului <strong>d<strong>in</strong></strong> Ohrida. Pr<strong>in</strong> Bulgaria se<br />
1ntelege Intreg teritoriul anexat de bizant<strong>in</strong>i, pr<strong>in</strong> urmare nu numai partea<br />
apuseana a Macedoniei, cu centrul <strong>in</strong> Ohrida. ci i regiunea <strong>d<strong>in</strong></strong> sudul Dunarii,<br />
care nu fusese <strong>in</strong>coiporata p<strong>in</strong> atunci. Pr<strong>in</strong> aceasta Imparatul creeaza<br />
vlahilor, <strong>in</strong>tocrnai ea i turcilor vardarioti, o situatie piivilegiatà, Ii eximeaza"<br />
adica de sub jurisdictia episcopilor bomb.. 0 asemenea situatie de<br />
favoare au obt<strong>in</strong>ut la <strong>in</strong>ceput <strong>vlahii</strong> i In cadrul statului sirbesc. Regele<br />
tefan Prvoven6ani Ii supune adica, pe toti \rlahii regatului sàu jurisdic-<br />
1 Klaié, Povjest Hrvata, III, 1, p. 18 : toturn regnum Croatiae et Vlachi <strong>in</strong> eo existentes<br />
cum potentiis comm.<br />
2 V Bogrea, In Anuarul Institutului de istorie nationaM, 1, 1921-1922 (Cluj), p. 379 (dupik<br />
Ed. Elissen, v. 971).<br />
www.dacoromanica.ro
FORMELE DE ORGANIZATIE A VLAHILOR 137<br />
tiunii arhiepiscopului sirbesc, care i0 avea atunci re;e<strong>d<strong>in</strong></strong>ta <strong>in</strong> manastirea<br />
E vorba, desigur, despre <strong>vlahii</strong> ce se aflau <strong>in</strong> teritoriile de cur<strong>in</strong>d cucerite<br />
de la bizant<strong>in</strong>i. In veacul al XI-lea, tot sub stap<strong>in</strong>irea bizant<strong>in</strong>a,<br />
favoarea deosebita de care s-au bucurat <strong>vlahii</strong> a obt<strong>in</strong>ut o forma' 0 mai<br />
concretä, <strong>in</strong>fi<strong>in</strong>t<strong>in</strong>du-se pentru ei o episcopie proprie : (<strong>in</strong>tazorri]) Tcrw<br />
f3Adawv, al carei teritoriu <strong>in</strong>sa nu se delirniteazal. In vcaeul urrnator<br />
aeeasta eparhie apare cu re§e<strong>d<strong>in</strong></strong>ta fixa, I ,9.p6vo.; ppEccv6-ric trot. (Wzow,<br />
adica <strong>in</strong> Vranje2. Situatia acestei episcopii constituie o abatere de la normele<br />
canonice. Ca a fost tolerata §i chiar reconfirmata de Bizant i apoi de<br />
regele sirbesc, pare a fi cel mai sigur <strong>in</strong>diciu ea reprezenta un drept eivtigat,<br />
recunoscut atit de autoritatile statului, cit 0 de biserica. Episcopul<br />
vlahilor dispare apoi pentru citva timp, pentru a fi mentionat numai <strong>in</strong><br />
anul 1335, cu re§e<strong>d<strong>in</strong></strong>ta mai <strong>in</strong>spre sud, la Ler<strong>in</strong> sau Prilep. De aceea, se<br />
pare ca sub sirbi el nu s-a mai bucurat de un tratament exceptional §i mai<br />
tirziu a disparut def<strong>in</strong>itiv.<br />
In listele pe care le cupr<strong>in</strong>d daniile man5stirc0i, Novakovi6 constata<br />
un numar prea redus de preoti vlahi : doi pentru <strong>vlahii</strong> manastirii de<br />
la Banja, Custodie §i Dimitrie, unul pentru cei de la Hilandar §i unul<br />
pentru <strong>vlahii</strong> de la 2i6a, acesta <strong>d<strong>in</strong></strong> urrna cu numele Mic. Un Ioan,<br />
preotul prea sf<strong>in</strong>tei episcopii a vlahilor, iscale0e pe un manuscript <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
veacul al XI-lea, pastrat <strong>in</strong> biblioteca bisericii Sf. Clement <strong>d<strong>in</strong></strong> Ohrida.<br />
Par<strong>in</strong>tele N. Popescu crede c aceastg, episcopie a fost a arom<strong>in</strong>ilor, ceea ce<br />
<strong>in</strong>sa nu pare probabil, cita vreme privilegiul autonorniei este a§a de vadit<br />
kgat de regiunea Moravei, iar sediul ei a fost <strong>in</strong> Vranje3.<br />
Vlahii sau morlaeii naarturiseau i dupà deplasarea lor aproape toti<br />
cre<strong>d<strong>in</strong></strong>ta ortodoxa. Nurnai <strong>in</strong> Croatia gasirn §i morlaci eatolici, turn erau<br />
desigur cei ee <strong>in</strong> anul 1433 asigurau anume favoruri bisericii 8f. Joan<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Lika. In majoritatea lor <strong>in</strong>sa §i <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Croatia erau erc0<strong>in</strong>i ortodoc0,<br />
ceea ce apare clar mai ales <strong>d<strong>in</strong></strong> scrisoarea episcopului Nieolae <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Corbavia (Krbava) catre arhiepiseopul <strong>d<strong>in</strong></strong> Spalato (1396)4 : Murlach<strong>in</strong>ullam<br />
decimam solvunt, nec tempore meorum predecessorum solverunt. Pentru<br />
cuvIntul ea nu erau catolici, nu solveau ei decime nici pe <strong>in</strong>sula Veglia.<br />
Un preot al vlahilor, Crancus presbiter Blaccus, se pomene0e <strong>in</strong> aetele raguzane<br />
chiar <strong>in</strong> 12785.<br />
Byzant<strong>in</strong>ische Zeitschrill, I, p. 257.<br />
2 Ibidem, II, p. 60. Cf. studiul lui N. Bilnescu, Ethnographie el role militaire du theme<br />
de Bulgarie, <strong>in</strong> Balcania, VI, p. 48-52 ; lectura 8pecoóyou credem cà e greOtil.<br />
3 I. Snegarov, Istorija na Ohridskata Arhiepiskopija, I, p. 192. N. Popescu, Preoli de mir,.<br />
Bucureiti, 1942, p. 14-15."<br />
4 Farlatti, Illiricum Sacrum, TV , p. 98.<br />
5 C. JireCek, Die Wlachen und Maurowlachen. p. 120.<br />
www.dacoromanica.ro
138 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
Evolutia situatiei bisericesti a vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> Wile slave ale Pen<strong>in</strong>sulei<br />
Balcanice ne duce la un punct de plecare foarte Indepartat, <strong>d<strong>in</strong></strong>colo de cucerirea<br />
imparatului Vasile II, p<strong>in</strong>a, <strong>in</strong> vremea tarilor bulgari. In tot cazul,<br />
In epoca de plamadire a poporului rom<strong>in</strong> si acesti vlahi se gaseau la.<br />
rasArit de l<strong>in</strong>ia Isaurilor (anul 731), care a impartit pen<strong>in</strong>sula def<strong>in</strong>itiv<br />
<strong>in</strong> doua zone dist<strong>in</strong>cte : una bizant<strong>in</strong>a, si ortodoxa, iar alta lat<strong>in</strong>a si<br />
cat olica, 1<br />
Scoaterea vlahilor de sub jurisdictia episcopilor locali si supunerea<br />
lor de-a dreptul arhiepiscopului <strong>d<strong>in</strong></strong> Ohrida si mai tirziu, celui <strong>d<strong>in</strong></strong> 2i6a,<br />
constituie o abatere de la dispozitiile dreptului canonic al bisericii A,-<br />
skitene ca si crearea unei episcopii lipsite de un teritoriu propriu, b<strong>in</strong>e<br />
delimitat. De aceea ne socotim Indreptatiti a considera dispozitiile Impilratului<br />
bizant<strong>in</strong> drept o favoare deosebith, acordata unei populatii<br />
vechi care nu mai dispune nici de un teritoriu propriu, nici de un numar<br />
prea important de cre<strong>d<strong>in</strong></strong>ciosi2.<br />
1 C Jire6ek, Geschichte der Serben, I, p. 45. Cf. L. Duchesne, Eglises siparies (Paris,<br />
1905), tn capitolul L'Illyricum ecclisiastigue, p. 273.<br />
2 Vezi si Gybni M., L'evi-hi vlague de l'archevechi bulgare d'Achris aux Xle XIV°<br />
siedes, In Eludes slaves el rouma<strong>in</strong>es, I, Budapesta, 1948, p. 148-159, 224-233.<br />
www.dacoromanica.ro
CARACTERUL ETNIC AL VLARILOR<br />
Numele vlahilor<br />
Termenii vlah, morlac, morovlah etc., pe care i-am <strong>in</strong>tilnit <strong>in</strong> izvoarele<br />
bizant<strong>in</strong>e, sirbesti, dalmat<strong>in</strong>e, venetiene, bosniace sau croate, slut<br />
numai nume deosebite atribuite resturilor de traco-iliri romanizati <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
jum6tatea nordica a Pen<strong>in</strong>sulei Balcanice de care populatiile conlocuitoare<br />
i dom<strong>in</strong>ante.<br />
AstAzi nici termenul de vlah si nici cel de morovlah nu mai pastreazg<br />
vechiul Inte les pe care 1-au avut cam p<strong>in</strong> a. <strong>in</strong> secolul al XVII-lea. In cele<br />
patru veacuri i jumAtate care s-au strecurat de la nAvAlirea turcilor<br />
p<strong>in</strong>A astázi, asimilarea acestei populatii, care era totusi numeroasA, a<br />
fost atit de desávirsitA, <strong>in</strong>cit termenii vlah ii morlac, pierz<strong>in</strong>d vechiul Inteles,<br />
au evoluat secol de secol ori s-au adaptat noilor imprejurári localnice,<br />
<strong>in</strong> asa chip, <strong>in</strong>cit au putut s producl o confuzie 1 cu privire la caracteru<br />
etnic al vlahilor medievali. In aceastä priv<strong>in</strong>ta <strong>in</strong>sa credem eg nu mai poate<br />
sA existe nici o <strong>in</strong>doialà.<br />
Cel mai vechi monument literar slay <strong>in</strong> care gAsim termenul vlahi<br />
-este Viata lui Metodie <strong>d<strong>in</strong></strong> secolul al IX-lea. Dar aid iz Vlah <strong>in</strong>seamn'a<br />
Italia si pe italieni. Termenul s-a <strong>in</strong>trebu<strong>in</strong>tat la Inceput de cgtre slavi<br />
pentru denumirea Intregii populatii romanice. Atunci au <strong>in</strong>vatat i ungurii<br />
de la slavi s numeasc6 pe italieni olasz, iar pe rom<strong>in</strong>i oldh. In Pen<strong>in</strong>sula<br />
BalcanicA, termenul acesta a fost rAsp<strong>in</strong>dit tot de cgtre slavi, de la care<br />
1-au imprumutat i bizant<strong>in</strong>ii2. E firesc deci ca bulgarii i slrbii care nu<br />
1 Vita Me (hada (la Niederle, Slouanski Starofitnosti, 112, p. 302), cap. V.<br />
2 Motivul pentru care bizant<strong>in</strong>ii au fAcut acest Imprumut de la slavi trebuie cAutat<br />
In Imprejurarile istorice ale secolelor al VII-lea IX-lea : ei pierd In primele decenii ale secolului<br />
al VII-lea aproape Intreg teritoriul romanizat <strong>d<strong>in</strong></strong> junatatea nordica a Pen<strong>in</strong>sulei Balcanice.<br />
CInd rev<strong>in</strong> ftntr-o parte a acestui terltoriu, vechea populatie romanicA a oraselor era acum<br />
4:lesfi<strong>in</strong>tatA, iar resturile care au supravietuit apar acum degradate sub raport social. Bi-<br />
www.dacoromanica.ro
140 VLAFIII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
cunosteau all a populatie romanicg decit pe a vlahilor, aflgtori <strong>in</strong> mijlocur<br />
lor, sg Ii numeascg cu acest termen. Dar <strong>in</strong>cg <strong>in</strong> secolul al XI-lea mgrturiile<br />
istorice mentioneazg <strong>in</strong> orasele de pe coasta dalrnat<strong>in</strong>g si <strong>in</strong> preajma<br />
lor, o altg populatie vorb<strong>in</strong>d o limbg deosebitii, de a vlahilor i italienilor:<br />
Existg de fapt documente slave <strong>in</strong> care si aceastg populatie dalmato-romanicg<br />
i anume raguzanii, se numesc vlahi. Astfel, c<strong>in</strong>d banul<br />
Matei N<strong>in</strong>oslav <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia confirmg (1234-1240) privilegiilel pe care antecesorul<br />
sgu, banul Kul<strong>in</strong> (1189) le-a acordat raguzanilor, se fixeazg i urmgtoarele<br />
: ako vjeruje Srbl<strong>in</strong> Vlaha, da se pri pred knezem, ako veruje Vlah<br />
Srbl<strong>in</strong>a, da se pri pred banom, adicg dacg pirgste vreun sirb pe un vlah,<br />
s5, se judece <strong>in</strong> fata cnezului (raguzan), iar dacg pirgste vreun vlah pe un<br />
sirb, sg se judece <strong>in</strong>a<strong>in</strong>tea banului (bosniac)". Aiei cuv<strong>in</strong>tul vlah <strong>in</strong>seamng<br />
raguzan", de orig<strong>in</strong>g romanicg, iar srbl<strong>in</strong> supus al banului <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia".<br />
eg termenul 'Oak, are aici acest <strong>in</strong>teles, dovedeste o diplomg a lui Stefan<br />
Prvovealani (1215-1219), <strong>in</strong> care citim : i da ne jemije Srbi<strong>in</strong> Vlaha bez<br />
suda, ceea ce <strong>in</strong>tr-o lat<strong>in</strong>g contemporang sung astfel : et ut Manus nonapprehendat<br />
Raguseum s<strong>in</strong>e <strong>in</strong>dielo.<br />
De altm<strong>in</strong>teri acestea s<strong>in</strong>t s<strong>in</strong>gurele documente care <strong>in</strong>trebu<strong>in</strong>teazg.<br />
cuv<strong>in</strong>tul vlah <strong>in</strong> acest sens.<br />
1 n cancelaria regilor sirbesti rilm<strong>in</strong>e permanent <strong>in</strong> uz termenul<br />
vlah pentru a denumi resturile autohtone romanizate <strong>d<strong>in</strong></strong> cupr<strong>in</strong>sul tgrii<br />
lor <strong>in</strong> secolele al XIII-lea, al XIV-lea si al XV-lea. Astfel, c<strong>in</strong>d reg<strong>in</strong>a<br />
vgduvg Elena (1280) face o donatiune mdngstirii Sf. Nicolae de pe <strong>in</strong>sula<br />
Vranj<strong>in</strong>a (lauul Scutari), ea dispune ca : ot vlastel velikih ali malih i vladu.§tih<br />
pro6ih, iii je Srbl<strong>in</strong> iii Lat<strong>in</strong><strong>in</strong> iii Arbanas iii Vlah..., adicg : <strong>d<strong>in</strong></strong>tre<br />
boierii man l. sau <strong>in</strong>k," i ceilait,i nobili, fie sirb, fie lat<strong>in</strong>, albanez sau vlah,<br />
e<strong>in</strong>e ar <strong>in</strong>drgzni sg vateme sau sg ia ceva de la acest <strong>d<strong>in</strong></strong>t hrarn, sg-si<br />
atragg m<strong>in</strong>ia i pedeapsa regelui". E clar c aici sirbii s<strong>in</strong>t supusii statului<br />
sirbesc, c5 lat<strong>in</strong>ii s<strong>in</strong>t orkenii de orig<strong>in</strong>e romanicg, i cg albanezii si<br />
<strong>vlahii</strong> s<strong>in</strong>t cele doug populatii autohtone <strong>d<strong>in</strong></strong> Pen<strong>in</strong>sula Balconied,.<br />
Intr-un document al lui Stefan Urc§ (1300), pr<strong>in</strong> care se <strong>in</strong>noeste o<br />
donatie acordatg unei mgngstiri de l<strong>in</strong>gg Skoplje, se spune2 : i kto ulezi u-<br />
zant<strong>in</strong>ii nu mai recunosc pe acesti romanici ca fac<strong>in</strong>d parte <strong>d<strong>in</strong></strong> populatia de buil a imperiului.<br />
Romei" s<strong>in</strong>t de acum grecii Insusi. In Dalmatia lnsä unde dom<strong>in</strong>atia bizant<strong>in</strong>a nu s-a <strong>in</strong>trerupt<br />
atit de brusc, vechea populatie romanicd a <strong>in</strong>sulelor, care a reusit a rezista cuceririi slave, e cunoscutd<br />
de Porfirogenetul sub numele de Romanoi, In deosebire de Romei. De altd parte, slavii<br />
meridionali vor numi pe bizant<strong>in</strong>i de acum permanent Grci (greci), de build seamd sub Inriurirea<br />
romanilor balcanici. Rationarnentul acesta se <strong>in</strong>terneiazii pe observatiile juste ale lui Jireeek<br />
(Geschichte der Serben, I. p. 79) si ale Ini Ernest Dihn<strong>in</strong>ler ( fiber die dlleste Geschichte der .Slayen<br />
<strong>in</strong> Dalmatien, tipdrite <strong>in</strong> Sitzungsberichie der kais. Akademie der 11 issenschalten, Viena, 1856,<br />
vol. XX, p. 368).<br />
1 Novakovid, Zak. Spomenici, p. 146-147, 144-146 0 Glasnik, 47, p. 304-311.<br />
2 Ibidem, p. 618.<br />
www.dacoromanica.ro
CARACTERUL ETNIC AL VLAHILOR 111<br />
1ezi zabel iii Srbl<strong>in</strong>, iii Vlah iii Bulgar<strong>in</strong>" adica : e<strong>in</strong>e <strong>in</strong>tra <strong>in</strong> acel loc<br />
<strong>in</strong>gradit, fie sirb fie vlah sau bulgar" ; k4i apoi adauga: i vsaki kto prichodi<br />
-na nj, ljubo ark ili Blgar<strong>in</strong>, iii Srbl<strong>in</strong>, Lat<strong>in</strong>, Arbanas<strong>in</strong>, Vlach..., adica :<br />
oric<strong>in</strong>e ar veni (la tirgul rnanastirii) fie grcc sau bulgar, fie shb,<br />
lat<strong>in</strong>, albanez, vlah", s plateasca vama legalf.<br />
Aceea0 dist<strong>in</strong>ctie o face 0 cancelaria tarului Dugan (1345), c<strong>in</strong>d scute§te<br />
pe raguzani de plata va<strong>in</strong>ii impuse de boierul Dabiiiv <strong>in</strong> Treb<strong>in</strong>je' :<br />
,s5. nu ia Dabiiv raguzanilor nici vama, nici vreo alta taxa, nici negustorilor<br />
raguzani nici vlahilor §i nici hirbilor..." ; iar <strong>in</strong>tie oamenii dal-114i nnui<br />
13oier <strong>d<strong>in</strong></strong> Igtip (1353) de ace1a0 tar, se am<strong>in</strong>te0e un lllanoo Vlah, apoi<br />
un G<strong>in</strong> Arbanas<strong>in</strong>, un Dragoslav Vlah, dar i un Dragoslav Srb<strong>in</strong>.<br />
Pr<strong>in</strong> urmare afirmatia lui Jirgek, ca, <strong>in</strong> secolul al XIV-lea toti pastorii<br />
(cu exceptia albanezilor) treceau drept vlahi2, trebuie luata In sensul<br />
el <strong>vlahii</strong> ram<strong>in</strong> exclusiv pAstori, iar aceia <strong>d<strong>in</strong></strong>tre ei care se ocufiau cu agricultura<br />
treceau drept sirbi §i se pot considera serbizati. Chiar 0 <strong>in</strong><br />
secolul al XV-lea, c<strong>in</strong>d <strong>vlahii</strong> <strong>in</strong>cepusera a se impr4tia <strong>d<strong>in</strong></strong> pric<strong>in</strong>a <strong>in</strong>vaziunilor<br />
turceiti, termenul vlah era <strong>in</strong>trebu<strong>in</strong>tat de cei <strong>d<strong>in</strong></strong> urma domnitori<br />
sirbi3 cu vechiul sau <strong>in</strong>teles : Oric<strong>in</strong>e ar merge <strong>d<strong>in</strong></strong> tara noastra pentru<br />
negustorie la Raguza, fie sirb sau vlah, sau orice om ar fi, A, se dud, liber".<br />
Acum 0im ca. de fapt <strong>in</strong> secolele al XIV-lea 0 al XV-lea un mare numar<br />
de negustori, turmari san chirigii vlahi mergeau <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>in</strong>teriorul <strong>pen<strong>in</strong>sulei</strong><br />
la Raguza, pentru a duce plumb, br<strong>in</strong>za ori alte marfuri 0 a se <strong>in</strong>toarce<br />
cu caravanele de sare.<br />
Statutele ormului Cattaro, <strong>d<strong>in</strong></strong> secolul al XV Ica, ne au pastrat un<br />
asemenea articol, <strong>in</strong> care, vorb<strong>in</strong>du-se de populatia dimprejurul cetatii,<br />
se face dist<strong>in</strong>ctie <strong>in</strong>tre albanezi, slavi i vlahi4 : Et si aliquis forensis seu<br />
arbanensis, Sclavus vel Vlachus <strong>in</strong>terfecit aliquem civem Catharensem et<br />
iestibus non potuerit probari, apoi <strong>in</strong>tr-alt loc : comes et judices habentes<br />
Deum pro oculis possunt ipsum, arbanensem, Sclavum vel Vlachum poni<br />
facere ad tormentum...<br />
Deci atit <strong>in</strong> <strong>in</strong>teriorul statului sirbesc, cit ti pe litoralul hudic al Dalmatiei,<br />
p<strong>in</strong>a, <strong>in</strong> secolul al XV-lea, s-a <strong>in</strong>tcles hub vlah pastor ul sau turmarul<br />
ant ohton romanizat.<br />
Totu0 <strong>in</strong>vatatul sirb Stojan Novakovi é credea5 c crau o data,<br />
cum exista Inca si azi, <strong>in</strong>tre grupurile de pastori nomazi <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia i de<br />
aiurea, cete de pastori romaniei orig<strong>in</strong>ari <strong>d<strong>in</strong></strong> P<strong>in</strong>d ;;i <strong>d<strong>in</strong></strong> Balcani, care<br />
1 Novakovié, Zak. Spomenici, p. 306-307.<br />
2 C. Jiree'ek, Staat und Gesellschaft..., I, p. 69.<br />
3 C. Novakovié, Zak. Spomenici, p. 203-204, 218-221, 221-225, 227, 231-236.<br />
4 Didem, p. 3.<br />
6 Archly liir slavisclw Philologie, 33 (1912), p. 457.<br />
www.dacoromanica.ro
142 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
vorbeau un dialect romanic. Dar totul ne demonstreaz i existenta unor<br />
grupuri sirbesti, analoge, care treceau de vlahi, deoarece semnificatia adevarata,<br />
a cuv<strong>in</strong>tului exprima nu specificul etnic, ci starea nomadd, ca un<br />
mod de trai opus celui urmat de agricultori". Pentru sust<strong>in</strong>e parerea, Novakovid<br />
citeaza marturia mai multor hrisoave <strong>d<strong>in</strong></strong> epoca Nemanizilor'.<br />
Astfel, <strong>d<strong>in</strong></strong> hrisovul manastirii 2i6a <strong>in</strong>voca fraza : Iar venitul de la popi<br />
sau vlahi sau oamenii birnici, ce este bir popesc, care se ia de la oameni,<br />
a se ia toate pentru aceasta biserica", pentru a demonstra modu 1<br />
<strong>in</strong> care s<strong>in</strong>t pusi fata <strong>in</strong> fata. <strong>vlahii</strong> i agricultorii. B. Petranovid constata<br />
o<strong>d<strong>in</strong></strong>ioara2 c regele Stefan a putut <strong>in</strong>telege sub vlahi numai tarani<br />
care lucrau pam<strong>in</strong>tul : De aceea se vorbeste de birul ce-1 datorau<br />
preotilor, iar birul 11 formeaz i azi bucatele pe care le dau tarani<br />
<strong>in</strong> fiecare aq preotului". Petranovi é vrea s spung 'ca <strong>in</strong> cazul de fata.<br />
<strong>vlahii</strong> s<strong>in</strong>t tratati <strong>in</strong>tocmai ca i Omni i sirbi, <strong>in</strong> ce priveste obligatia<br />
lor fata, de preoti. Noi adaugam c supunerea tuturor vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
regatul sirbesc sub jurisdictiunea iè i constituie dovada peremptorie<br />
e& erau socotiti drept o colectivitate parte. Nici canoanele nici traditia<br />
bisericii ortodoxe nu concep vreo discrirn<strong>in</strong>are <strong>in</strong>tro clasele sociale<br />
apart<strong>in</strong>atoare aceluiasi popor. Dar nici dispozitia ce o ia regele Stefan De-<br />
6anski <strong>in</strong> hrisovul sau : Sirbul sa nu se <strong>in</strong>soare <strong>in</strong>tro vlahi iar de se va<br />
<strong>in</strong>sura, sit o duck <strong>in</strong>tro meropi", nu confirma, parerea ea) aici e vorba numai<br />
de pastori", caci eu prilejul unei revizuiri ce s-a facut acestui hrisov,<br />
citdva ani mai tirziu, <strong>in</strong> loc de fraza sa, o duca, <strong>in</strong>tre meropi" se zice sa<br />
dev<strong>in</strong>a calator". Regele face de fapt dist<strong>in</strong>ctie <strong>in</strong>tre sirbi i vlahi Ii pentru<br />
a impiedica legaturile de casatorie <strong>in</strong>tre ei, Ii amen<strong>in</strong>ta cu pedeapsa reducerii<br />
<strong>in</strong> stare de meropi, ceea ce corespunde rangului social al calatorilor".<br />
0 asemenea masura luaserd <strong>in</strong> anii 1247 i 1273 si venetienii la Zara, opr<strong>in</strong>d<br />
casatoria orasenilor cu slavii3, pentru a pre<strong>in</strong>timp<strong>in</strong>a slavizarea orasului.<br />
<strong>in</strong> f<strong>in</strong>e, eel mai serios argument pentru parerea sa 11 &este Novakovié<br />
<strong>in</strong> majoritatea numelor slave care se gasesc la vialil. Fara <strong>in</strong>doiall'<br />
a numele slave la <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia, ea si la cei <strong>d<strong>in</strong></strong> preajma litoralului<br />
sudic ori <strong>d<strong>in</strong></strong> Croatia, s<strong>in</strong>t mult mai numeroase decit cele proprii.<br />
Dar acesta e un fenomen care Ii are explicatia <strong>in</strong> <strong>in</strong>fluenta covirsi_<br />
toare slava, sub care au stat vreme de citeva veacuri.<br />
Pe acesti vlahi <strong>d<strong>in</strong></strong> regatul sirbesc raguzanii ii cunosc deci si ii mentioneaza<br />
sub acela0 nume : Petrns ju<strong>in</strong>& Peruoselaui, Blacus monasterij<br />
1 Articolul säu Les problemes serbes, In capitolul L'éthnographie des pays serbes au moyen<br />
dge ; les seigneurs, le bas peuple et la nationalité, p. 446-460 <strong>d<strong>in</strong></strong> op. cit. Ceva mai detailat discutil<br />
Novakovid aceste chestiuni <strong>in</strong> Selo <strong>d<strong>in</strong></strong> Glas (XXIV), Belgrad, 1891.<br />
Rad, XVI, p. 66.<br />
3 Mon. Sl. Men, 1, P. 70 si 170.<br />
www.dacoromanica.ro
CARACTERUL ETNIC AL VLAHILOR<br />
14 X<br />
de la Morada (1278), o mare manästire sirbeasca, al carei hrisov de <strong>in</strong>Mtare<br />
nu ni s-a pastrat, dar despre care stim ca a avut vlahi, ca i celelalte<br />
manastiri. De asemenea, se mentioneaza la Raguza i un vlah de Mileseval.<br />
Conventia <strong>d<strong>in</strong></strong> anul 1357 vorbeste lämurit atit de <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia<br />
(Sclavonia), cit si de cei <strong>d<strong>in</strong></strong> Dradanica, Cana li, Treb<strong>in</strong>je, Vermo, Ru<strong>d<strong>in</strong></strong>e,<br />
Chelmo si Bosnia, deci despre <strong>vlahii</strong> de pe <strong>in</strong>treg h<strong>in</strong>terlandul muntos,<br />
care era presarat cu catune de ale lor. In genere se poate spune c raguzanii<br />
<strong>in</strong>trebu<strong>in</strong>teaza <strong>d<strong>in</strong></strong> secolul XIII-XV permanent numele de vlah"-<br />
pentru populatia vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> Pen<strong>in</strong>sula Balcanica, en care veneau <strong>in</strong><br />
legaturá. Dar tot asa numeau raguzanii i pe rom<strong>in</strong>ii <strong>d<strong>in</strong></strong> Tara Rom<strong>in</strong>easca :<br />
Vlachi voivode lifirce (1416)2.<br />
Inca Jiredek a relevat imprejurarea ea de eiteva ori aceiasi vlahi se<br />
numesc si <strong>in</strong> documentele raguzane morlaci. Astfel <strong>in</strong> anul 1367, c<strong>in</strong>d fu<br />
trirnis un raguzan ad Moroclachos, pentru a str<strong>in</strong>ge mercenari, si <strong>in</strong> anul<br />
1378, c<strong>in</strong>d regele Tvrtko oferi Raguzei trei sute soldati ii tot atitia morovlahi.<br />
Acest termen de orig<strong>in</strong>e bizant<strong>in</strong>a (Mccup613Accxo vlah negru"),<br />
corespunz<strong>in</strong>d sirbescului Saravlah de mai tirziu, cuv<strong>in</strong>t pe care venetienii<br />
1-au preluat de la bizant<strong>in</strong>i c<strong>in</strong>d au stap<strong>in</strong>it Dalmatia (sec. al IX-Ica si<br />
al X-lea), 1-au pronuntat mai <strong>in</strong>tli Maurovidco, de la care s-a format<br />
apoi Morovlaco (Statutul <strong>d<strong>in</strong></strong> Segna, 1388) i Morolaco ( = Moro(v)laco)<br />
(1344, Mon. Sl. Mer., II, 219) si <strong>in</strong> f<strong>in</strong>e Mor(o)laco sau Murlaco3. El se <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>g<br />
pentru prima oara la presbiterul <strong>d<strong>in</strong></strong> Dioclea (sec. al XII-lea) si<br />
e pus <strong>in</strong> circulatie In secolela al XIV-lea si al XV-lea, de care cancelaria<br />
republicii venetiene. Pr<strong>in</strong> <strong>in</strong>fluenta signoriei, termennl Morlacus a fost<br />
adoptat apoi si de catre orasele dalmat<strong>in</strong>e, care totusi nu-1 <strong>in</strong>trebu<strong>in</strong>teaza<br />
<strong>in</strong> mod consecvent, ci altern<strong>in</strong>du-1 cu termenul Vlahus, aceFta <strong>d<strong>in</strong></strong> -arm&<br />
<strong>in</strong>cetatenit si la croati, impreuna cu variant a Olacus, <strong>d<strong>in</strong></strong> cancelaria angev<strong>in</strong>a.<br />
Fireste ca aceasta regula general& se poate urm&ri numai p<strong>in</strong>a catre<br />
f<strong>in</strong>ele secolului al XV-lea, cad de la data aceasta, imprasti<strong>in</strong>du-se resturile<br />
de vlahi de pe locurile unde au staruit citeva sute de ani, si-au pierdut<br />
o data cu specificul i numele pe care-I purtasera mai <strong>in</strong>a<strong>in</strong>te.<br />
De aceea, <strong>in</strong> sursele venetiene, vorb<strong>in</strong>du-se de <strong>vlahii</strong> de l<strong>in</strong>ga Catt aro,<br />
pe care raguzanul Mauro Orb<strong>in</strong>i Ii numeste spre sfirsitul sccolului al XVI-lea<br />
Inca tot Vulachi sau Valachi4, <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>am termenii Murlachi, Morlachi<br />
(Mon. Sl. Mer., p. 175, 436-437, XXII, p. 228, 308) <strong>in</strong> tot cursul<br />
secolului al XV-lea.<br />
1 C. Jiraek, Die Wlachen. . p. 112, 113.<br />
2 Ibidem, p. 125.<br />
3 Aceasta etimologie-e data de Miklosich. RaCki, Novakovie, Jirecch, Kadlec, Vassilich,.<br />
Tamaro etc. Apropierea more (mare)§i vlah e imposibila. Ea nu poate fi Intiritii nici istoriceste,<br />
dcoarece <strong>vlahii</strong> n-au stat pe litoral, l<strong>in</strong>ga mare, ci In h<strong>in</strong>terlandul litoralului.<br />
4 II regno degli Slavi, p. 358.<br />
www.dacoromanica.ro
1 t4 VLAHII NORD BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
Cronica lui Miha Madii deBarbazanis folose§te <strong>in</strong>sa termenul de Wahl;<br />
vorb<strong>in</strong>d de cei <strong>d<strong>in</strong></strong> Cet<strong>in</strong>a, pe care regele Ludovic Ii nume§te tot <strong>in</strong> 8ecolu1<br />
al XIV-lea (1345 0 1372) 011achi, iar venetienii, <strong>in</strong> 1344, Morolaci (duos<br />
catunos Morolacorum), cum ii numea §i tragurianul Michoy Mathei <strong>in</strong><br />
anul 1348 (Morlaci)1. Aceleimi populatii i se da deci de unii numele de<br />
vlah, iar de altii, numele morlac. Pastorii care <strong>in</strong>calcau hotarul tragurienilor<br />
<strong>in</strong> jumatatea a doua a secolului al XIV-lea, se numesc Vlachi <strong>in</strong><br />
extrasele documentare ale lui Lucius, iar <strong>in</strong> documentul <strong>d<strong>in</strong></strong> 1362, iara0<br />
gens Morlachorum. In documentul <strong>d<strong>in</strong></strong> 1405, care prive0e de aproape pe<br />
Frankapanii aflatori <strong>in</strong> sti<strong>in</strong>se legaturi cu venetienii, se vorbe0e de<br />
morolaci san olahi (morolakis sen olakonibus; olakorum sen morolaeorum),<br />
iar e<strong>in</strong>d <strong>in</strong> 1437 .se <strong>in</strong>cheie <strong>in</strong>telegerea <strong>in</strong>tre banul Petru i republica Venetiei,<br />
se identifica cei doi termeni aliquis Vlachus seu Morlacus. Nu-i lipsit<br />
de <strong>in</strong>teres nici faptul ca, <strong>in</strong> 1422, c<strong>in</strong>d se prez<strong>in</strong>ta la Venetia o delegatie<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Zara, documentul cancelariei de acolo, <strong>in</strong>registr<strong>in</strong>d <strong>in</strong> dialectul venetian<br />
pl<strong>in</strong>gerile trimi01or, foloseste termenul Morlachi, iar c<strong>in</strong>d <strong>in</strong>seamna,<br />
<strong>in</strong> limba lat<strong>in</strong>a, raspunsul signoriei, folose§te termenul de vlah.<br />
In documentele croate, scrise lat<strong>in</strong>e§te sau <strong>in</strong> limba croath aproape<br />
consecvent se <strong>in</strong>trebu<strong>in</strong>teaza termenul Vlachus sau vlah. Numai o s<strong>in</strong>gura<br />
data, <strong>in</strong> documentul cneazului Ivan Frankapan <strong>d<strong>in</strong></strong> anul 1468; de pe <strong>in</strong>sula<br />
Veglia, se foloseste i termenul Murlak, dar §i atunci se explica : Vlasi<br />
-al Murlaki2.<br />
Indeosebi <strong>d<strong>in</strong></strong> privilegiul banului Ivan Haiti Frankapan se vede clan<br />
ca sub vlahi avem sä <strong>in</strong>telegem o populatie deosebita, caci <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> acest<br />
document se dist<strong>in</strong>g atit de croati (Hrvat<strong>in</strong>) cit 0 de sirbi (Srbl<strong>in</strong>). Deosebirea<br />
aceasta, apare i <strong>d<strong>in</strong></strong> documentul pr<strong>in</strong> care regele Ludovic (1345)<br />
doneaza NelipiCilor cetatea S<strong>in</strong>j i districtul Cet<strong>in</strong>ei cum.... eorum <strong>in</strong>colis<br />
sen populis, Croatis et Olachis. Ea apare 0 <strong>d<strong>in</strong></strong> epistola raguzanilor (6 august<br />
1426) catre regele Sigismund3 : Qui Teucri bis Crohatie f<strong>in</strong>es hostiliter<br />
<strong>in</strong>,vaserunt, predatique fuerunt ibidem magnam predam Crohatorum videlicet<br />
et Vlacorum ibidem permanentium, precum 0 <strong>d<strong>in</strong></strong> raspunsul pe care<br />
dadura venetienii <strong>in</strong> 1450 oraplui Sebenico4 : predicta civitas vestra<br />
Sibenici <strong>in</strong> maximum errorem ac scandalum cum ceteris vic<strong>in</strong>is suis Monachis<br />
ac Hervatis... <strong>in</strong>cidet. Aceasta dist<strong>in</strong>ctie se face apoi <strong>in</strong> termeni de<br />
tot clari, mai pe urmh, <strong>in</strong> documentul <strong>d<strong>in</strong></strong> 1504 de pe <strong>in</strong>sula Veglia :<br />
che el primo patron della possession, ... sia stato corvato cioe schiavon, et non<br />
1 Cod. Dipt., XI, p. 442: ipsi Morlacchi <strong>in</strong>lideles dom<strong>in</strong>i regis Ungariae, qui accesserunt<br />
sub prolletione communis Tragurii...<br />
2 Mon. Hist. jur. SI. Mer., vr1, p. 255.<br />
3 G. Jireèek, Die Wlachen..., p. 117.<br />
4 Mon. SI. Mer., XXI, p. 322.<br />
www.dacoromanica.ro
CARACTERUL ETN1C AL VLAI-111.0R 145<br />
murlaco... ; apoi se mai <strong>in</strong>tareste Inca, o data : corvat<strong>in</strong>us sive corvatus...<br />
natione corvatus...<br />
0 serie de marturii putem adauga la aceste documente, care dovedesc<br />
cà <strong>vlahii</strong> sau morlacii <strong>d<strong>in</strong></strong> vestul Pen<strong>in</strong>sulei Balcanice constituiau o populatie<br />
aparte, dupa orig<strong>in</strong>ea lor, i c ei mai vorbeau o limba romaniel<br />
p<strong>in</strong>a <strong>in</strong> secolul al XVI-lea, pe alocurea i In secolul urmator. D<strong>in</strong> aceasta<br />
limba deriva graiul care s-a vorbit <strong>in</strong> Veglia "Ana In secolul trecut, iar <strong>in</strong><br />
Istria se mai vorbeste Inca i azi.<br />
Cea mai veche marturie este a Presbiterului <strong>d<strong>in</strong></strong> Dioelea (jumatatea a<br />
doua a secolului al XII-lea)1, care povesteste cum au ocupat bulgarii Macedonia<br />
dupa ce s-au asezat In Pen<strong>in</strong>sula Balcanica : (Inde debellando) totam<br />
lifacedoniarn... post haec totam prov<strong>in</strong>ciam Lat<strong>in</strong>orum,, qui illo tempore<br />
Romani vocabantur, modo vero Morovlahi, hoc est Nigri Lat<strong>in</strong>i vocantur.<br />
In marturia aceasta foarte pretioasa, <strong>d<strong>in</strong></strong> secolul al XII-lea, putem<br />
constata doua lueruri de mare importanta. 1. Ca moro<strong>vlahii</strong> erau considerati<br />
ca urmasi ai romanilor, o traditie istorica pe care o <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>am cam In<br />
aceeasi vreme si la scriitorii bizant<strong>in</strong>i (Kekaumenos, K<strong>in</strong>amos) si 2. Ca<br />
numele morovlahilor e <strong>in</strong>terpretat exact : Lat<strong>in</strong>i Nigri, ceea ce corespunde<br />
<strong>in</strong>telesului pe care 11 are cuv<strong>in</strong>tul gr..Mccupoparc. Traducerea veche<br />
croatO confirma aceasta <strong>in</strong>terpretare svu zemlju lat<strong>in</strong>sku, ki se onada<br />
.Rimljane drahu, a sada se zovu Cmi Lat<strong>in</strong>i. De remarcat e numai ca <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
versiunea croata lipseste termenul corespunzator pentru morovlah.<br />
La <strong>in</strong>ceputul seeolului al XVI-lea, Felix Petantius dist<strong>in</strong>ge tocmai <strong>in</strong><br />
regiunile muntoase pe <strong>vlahii</strong> bogati <strong>in</strong> turme de rascianii de l<strong>in</strong>ga, Dunare<br />
§i Sava2.<br />
Dar <strong>in</strong> special despre <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> t<strong>in</strong>utul muntos (regio montana),<br />
care e pustiu <strong>d<strong>in</strong></strong> pric<strong>in</strong>a <strong>in</strong>vaziilor acerbe ale turcilor (Turcorum erebris<br />
<strong>in</strong>cursionibus deserta iacet) i care se<strong>in</strong>t<strong>in</strong>de p<strong>in</strong>g <strong>in</strong> apa Cet<strong>in</strong>ei, ne-a pastrat<br />
Domenico Negri (Geographioe commentariorum libri XI, Basileae,<br />
1557, p. 103) urmatoarea marturie clasica3: hom<strong>in</strong>es proceri corporis ac<br />
validi, venesti facie et qui Mane, licet corrupte, <strong>in</strong>ter loquendum non pauca<br />
proferant vocabula, segue Romanos fuisse, ibique prioribus temporibus<br />
<strong>in</strong>, coloniam deductos pert<strong>in</strong>aciter asseverant : isti regionem montanam pene<br />
omnem tenebant, nam his Turcornm crebris <strong>in</strong>cursionibus deserta iacet,<br />
sed nee haec soles etiam quae hactenus ac de<strong>in</strong>ceps <strong>in</strong> prov<strong>in</strong>cia scribemus<br />
<strong>in</strong>terius a mari, ab aliis gentibus ant deleta nut dissipata sunt, praeterquae<br />
1 Schwandtner, III. p. 478.<br />
2 C. Jire6ek, Die Romanen <strong>in</strong> den Sleidien Dalm., I, p. 41-.<br />
3 Ibidem.<br />
1 O. c. 2925.<br />
www.dacoromanica.ro
146 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
<strong>in</strong> montibus sita, ea en<strong>in</strong>t restant ac <strong>in</strong> eorum potestate praeter pauca quae<br />
ad mare esse diximus, ea maiori ex parte Veneti obt<strong>in</strong>ent.<br />
Interesantg este pa'rerea cunoscutului Ludovicus Cervarius Tubero<br />
patrician al Raguzei i cgluggr benedict<strong>in</strong> pe <strong>in</strong>sula Melita (a scris <strong>in</strong>tre-<br />
1490 1522), care, vorb<strong>in</strong>d <strong>in</strong> ale sale Comentarii" despre <strong>in</strong>cursiunile<br />
lui Mahomed II <strong>in</strong> Bosnia, zice : Nam cum per illiricum <strong>in</strong>explorato<br />
utpote securus hostium, regulis, ut dixi, contra fidei religionem <strong>in</strong>terfectis,<br />
iter faceret : <strong>in</strong> eum Nomades Illyrici quos Valachos vulgo dicunt, duce<br />
Vladislao Cossieio, e montibus qui Dalmatas a Moesis dirimunt, decurrentes,<br />
impetum fecerunt, atque ita eius agmen, perturbarunt, ut bona ex parte Turcae<br />
<strong>in</strong> fugam sese, relictis impedimentis coniicerunt. De altm<strong>in</strong>teri Tubero<br />
cunoaste i pe rom<strong>in</strong>ii <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>nordul</strong> Dungrii, la care le zice geti sau<br />
morov<br />
Scriitorii croati2 <strong>d<strong>in</strong></strong> aceastg epoch considerau pe vlahi i morovlahi<br />
de aceeasi obirsie ca i rom<strong>in</strong>ii <strong>d<strong>in</strong></strong> Dacia romang. De aceea episcopul 8imun<br />
Koie'i6 <strong>d<strong>in</strong></strong> Modrussa, care va fi avut prilej cunoascg <strong>d<strong>in</strong></strong> nemijlocitg,<br />
apropiere, zice : Pobediv Traian tu zemlju naseli ju Rimljan ; 6eso radi 1<br />
n<strong>in</strong>e tvrdet Morovlasi, da Rimljane sut, adiCh, : <strong>in</strong>v<strong>in</strong>g<strong>in</strong>d Traian acea targ<br />
(Dada), o colonizg cu romani ; <strong>d<strong>in</strong></strong> care pric<strong>in</strong>g moro<strong>vlahii</strong> afirmg<br />
si scum ca, s<strong>in</strong>t romani". Ori <strong>in</strong>tr-alt loc : Sazida (Traian) most kamen na<br />
Dunaju, po nemU gredijahu Rimljane od srbske zemle na rdeljsku zemlju i<br />
morovla§ku (construi Traian pod de piatrg pe Dungre, peste care trecuri<br />
romanii <strong>d<strong>in</strong></strong> tara sirbeascg, <strong>in</strong> Transilvania i Morovlahia").<br />
Ivan Pergosié, care a tradus <strong>in</strong> limba croatg Tripartitul lui Verboczy<br />
(1574), transpune astfel pasajul cunoscut <strong>d<strong>in</strong></strong> P. III, tit. XXV,<br />
§1 : lesu neki Vughri, neki su Sasi i nyemehy, neki su Chehi i Sloveni,<br />
Schwandtner, Scriptores rerum hungaricarum veteres ac genu<strong>in</strong>i, II (Viena, 1746)s<br />
p. 225. Intr-un pasaj ulterior spune tot Tubero : Paucis post diebus, circiter qu<strong>in</strong>genti Turcae,<br />
parttm equites, partim pedites, praedae <strong>in</strong>citati aviditate, rursus <strong>in</strong> maritimos Dalmatas <strong>in</strong>cursionem<br />
lecerunt ; qui quum temere <strong>in</strong> agrum Scardonitarum, natura rnontibus asperis rnunitum,<br />
penetrassent, locorum angustiis, simulque Cossuli, ex co genere hom<strong>in</strong>is qui ae Romanos<br />
pedant, astu, paene <strong>in</strong>terclusi, vix <strong>in</strong>de, ad quadrag<strong>in</strong>ta ex suis arnmissis, praeda nequidquam<br />
petita, evasere. Id sane taenuis admodum solatii fuit Dalmatis, pro tot cladibus per eos dies accepfis<br />
(p. 240). Cam tot asa de <strong>in</strong>teresant se eJcpr<strong>in</strong>ià Tubero i despre romlnii de la <strong>nordul</strong> Dunärii :<br />
Huius (Valahiae) <strong>in</strong>colae regionis, <strong>in</strong> parte magis, quam sub imperio Hungarorum degunt ; ab Hungaris<br />
l<strong>in</strong>gua et <strong>in</strong>stitutis dillerunt ; romana enim l<strong>in</strong>gua, licet non <strong>in</strong>corrupta, utuntur (p. 209-210)<br />
itaque regiones hungarico imperio subiectas multae <strong>in</strong>co/unt nationes, guae <strong>in</strong>ter se l<strong>in</strong>guis<br />
dif ferunt . . . alia nempe l<strong>in</strong>gua Sclaveni . . . utuntur . . . alia Getae, qui ab ipsis Hungaris Moro-<br />
Wald appellantur, his nempe sermo, quanquam non <strong>in</strong>corruptus, Romanus est (119). Despre regele<br />
Matei : Hic autem Rex, quum paterno genere Geta esset, quam gentem ab eorum asperiore cultu<br />
commodiore ad componenda verba graeca voce Morovlacos nostrates nuncupant, sese Corv<strong>in</strong>um,<br />
ut dictum est, apellavit . . . seu forsan, consuelo Regum vitio, assentatoribus facile crediderit, se a<br />
Romanorum civium veteribus colonis, qui Geticum agrum nunc quoque magna ex parte <strong>in</strong>colunt<br />
progenitum est (p. 113). Se vede limpede cä i Tubero, consider<strong>in</strong>d pe romlni de morovlahi,.<br />
11 stia si pe acestia <strong>d<strong>in</strong></strong> urma cá apart<strong>in</strong> aceleiasi populatli ca i vlabil.<br />
2 liken& lugosl. Akad., s.v. Morovlah, morovialki.<br />
www.dacoromanica.ro
CARACTERUL ETNIC AL VLAHILOR 147<br />
koteri kerstjansku veru valluju. Obertoga su neki Morovlasi, i Rusniaaki a<br />
neki su Szerbli, i Bolghari, koteri Gharchku Bludnost naasledujn. Pergosié<br />
traduce pe rolachi ai lui Verböczy cu Morovlasi, sub care <strong>in</strong>telege pe<br />
rom<strong>in</strong>ii <strong>d<strong>in</strong></strong> Transilvanial.<br />
Autorul anonim al operei Alter und neuer Staat des Königreichs<br />
Dalmatien (Nurnberg, 1718), care a utilizat pentru scrierea sa izvoare mai<br />
vechi, spune : Die reehten Morlachen so <strong>in</strong> obbeschriebenen Gebiirge wohnen,<br />
sollen und wollen noch von den alten .Römischen Colonien iibrig seyn, und<br />
annoch die Late<strong>in</strong>ische Sprache, obzwar zimlich corrupt, reden. Andere suchen<br />
ihren Ursprung <strong>in</strong> denen angrenzenden Ländern, von dar sie die Tiirkische<br />
Grausamkeit vertrieben (II, 105).<br />
Celebrul lexicograf Iacob Mikaglia almgce§te, <strong>in</strong> dictionarul sgu<br />
(sec. XVII) : Moesia <strong>in</strong>ferior, Dacia = morovlana zemlja"2.<br />
Dar i dupä ee s-au imprIstiat <strong>vlahii</strong> In Veglia, Carniolia §i Istria,<br />
mai gAsim relatári despre romanitatea lor. Astfel Conrad Gesner <strong>in</strong> Mithridates<br />
spune : In Adria versus Istriam, non procul Pola, <strong>in</strong>sula est, quamVelam<br />
ant Veglam vocant, bidui forte navigatione Venetiis distans, non parva, cuiss<br />
<strong>in</strong>colas l<strong>in</strong>gua propria uti audio, que cum f<strong>in</strong>itimis illyrica et Italica commune<br />
nihil habeat. Gesner si-a luat <strong>in</strong>formatiile de la protestanti veglioti3.<br />
Scriitorul venetian Marc'Antonio Nicoletti (.1. 1596), vorb<strong>in</strong>d despre<br />
Carniola... prov<strong>in</strong>cia di Germania nell'estreme punte chiusa dall'Istria, dalla<br />
Crovatia, dalla Car<strong>in</strong>tia e dal .Friul, spune : E di,st<strong>in</strong>to... tutto ii paese <strong>in</strong><br />
tre Para : L'una vic<strong>in</strong>a a Popoll delta Car<strong>in</strong>thia ; detta Carniola irrigua...<br />
perche gode ii commodo... del Sano, della Lubiana e di altri Feumi.<br />
chiamata seeea, per esser <strong>in</strong>uero tutta sassosa, arsicia e bisognosa<br />
d'acque... vivono i Giapidi, o Carsi o Tarsi, che cosi gli chiama il gran Pio<br />
secondo n,ell'Europa sua, huom<strong>in</strong>i pastorali, di bello aspetto, di corpo dritto<br />
et elevato, di pacienza bellicosa e di tanta altrezza, che cosi ignobili referiscono<br />
la lor prima orig<strong>in</strong>e alla nobilta 1?omana. Confondono cone schiave<br />
molte parole Romane ma traviate dalla vera pronuncia e per non imprimer<br />
alcuna macchia nel sangue non cercano la conversatione de' posteri con altri<br />
maritaggi che con le persone paesane4.<br />
In f<strong>in</strong>e5, episcopul Tomas<strong>in</strong>i de la Cittanuova (1650) scria el :<br />
Li Morlaechi che sonno nel Carso hanno una l<strong>in</strong>gua de perse, la quale <strong>in</strong>,<br />
AIL<br />
1 K. Kadlec, Stelana Verbecija Triparlitum (Belgrad, 1909, In ed. Acad.), III, 25, p. 211.<br />
2 Rjeenik lugosl. Akad., s.v. moroulaki.<br />
3 Bartoli, Das Dalmalische..., p. 202. Autorul crede tnsà cA Gesner a Inteles aici limba<br />
dalmatit (vegliotA).<br />
4 b idem.<br />
5 C. Jiree'ek, Die Romanen <strong>in</strong> den Siddien Dalmcdiens, I, p. 38-91. Cf. Bidermann, Die<br />
Romanen..., p. 82.<br />
www.dacoromanica.ro
148 VLAHI I NORD BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
molti vocabuli e simile alla lat<strong>in</strong>a, iar Ireneo della Croce, descri<strong>in</strong>d pe cicii<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Ob<strong>d<strong>in</strong></strong>a, Trebié 1i Padrió <strong>in</strong> imprejurimile Triestului, spune cà ei usano<br />
un proprio (idioma) e particolare consimile al Valacco, <strong>in</strong>tracciato con diverse<br />
parole, e vocaboli Latiai §i care, ceea ce e mai important : addimandansi<br />
nel proprio l<strong>in</strong>guaggio Rumeri.<br />
Aceasta <strong>d<strong>in</strong></strong> urma <strong>in</strong>formatie prez<strong>in</strong>ta de fapt o capitala importanta<br />
eaci aflam <strong>d<strong>in</strong></strong> ea, pentru <strong>in</strong>tiia data, ca cicii de l<strong>in</strong>ga Triest se numeau<br />
<strong>in</strong> limba proprie rumeril. Tot asa se vor fi nurnit ei i c<strong>in</strong>d se aflau <strong>in</strong> Velebit,<strong>in</strong><br />
Bosnia sau <strong>in</strong> vechile prov<strong>in</strong>cii Chelmo (Hum) ori Zenta (Zeta).<br />
Astazi Insa istrorom<strong>in</strong>ii se numesc ei <strong>in</strong>susi vlasi". Numele de vlahi,<br />
morlaci, cici sau 118COCi s<strong>in</strong>t cum am mai vazut, date de oficialitatea<br />
slava, venetiana sau austriaca, <strong>in</strong>tocmai asa cum ungurii secole <strong>in</strong>tregi,<br />
i-au numit pe rom<strong>in</strong>i oldh, oldhok, vlahi, valahi, fara s pastreze <strong>in</strong><br />
documentele lor <strong>d<strong>in</strong></strong> secolele al XIII-lea XVI-lea niciodata numele<br />
adevarat2.<br />
Limb a vlahilor<br />
Documentele noastre scrise <strong>in</strong> limba veche sirbeasca, lat<strong>in</strong>a, it a-<br />
liana sau sirbo-croata nu cupr<strong>in</strong>d probe <strong>d<strong>in</strong></strong> limba vlahilor rasfirati In<br />
prov<strong>in</strong>ciile slave ale Pen<strong>in</strong>sulei Balcanice. Exista, totusi o serie <strong>in</strong>treaga<br />
de nume de persoana si toponimice care arata romanitatea populatiei<br />
vlahe sau morlace.<br />
D<strong>in</strong>tre acestea3, <strong>in</strong> apus, cel mai vechi e numele lui Ozanulo remarcat<br />
de Jire6ek <strong>in</strong>tr-un document <strong>d<strong>in</strong></strong> anul 852 l<strong>in</strong>ga Spalato. .Negulus de la<br />
1 Jiretek numeste pe <strong>vlahii</strong> balcanici stidliche Rumf<strong>in</strong>en", In deosebire de dalmat<strong>in</strong>ische<br />
Romanen §i <strong>in</strong>terpreteazh textul <strong>d<strong>in</strong></strong> Domenico Negri In sensul eh ei ii ziceau Inch romani<br />
(Stoat und Gesellschaft ..., p. 24-25).<br />
2 La mdrturiile citate de noi se poate adhuga o listh venetianh a personalului recrutat pe<br />
seama galerelor. Ea face dist<strong>in</strong>ctie, <strong>in</strong> 1524, Intre nationi, care se chiamh Dalmat<strong>in</strong>i, Schiavoni,<br />
Murlachi. (Duph Lamansky, Secrets d'etal de Venise, p. 556, la Tamaro, La Vénétie Julienne..., II,<br />
p. 497)<br />
İn 1470, Gerardus de Collis vesteste eh In Modrus, aproape de Segna, shit adunati peste<br />
20 mii de turci : et omni die cresce ii numero de Z<strong>in</strong>gani, Morlachi, Bosnesi, et altre connatione<br />
(Mon. SI. Mer., XXIII, p. 278).<br />
NumArul mArturiilor care ar putea servi la altfel de <strong>in</strong>terpretare e foarte redus. A stfel<br />
la Raguza se mentioneazA un Vlacus slavus (Mon. SI. Mer., X, p. 267), care poate fi : sclav,<br />
rob (cf. Vlacus famulus, ibid., p. 133) sau cum crede Tamaro : Vlah <strong>d<strong>in</strong></strong> Slavonia (Serbia).Venetienit<br />
Inch se exprimh o data neclar Morlacchi et altri schiavi gaiardi (ibid., XII, p. 237). In f<strong>in</strong>e,<br />
cronicarul raguzan Nicolae de Ragn<strong>in</strong>a (circa 1545) foloseste expresia slavii sau murlachii"<br />
(Mon. SI. Mer., XIV, p. 245). In aceeasth epoch lush morlacii erau, de 'Apt, rdsfirati si In mare<br />
parte slavizati.<br />
3 Cele mai multe au fost arAtate de Jiraek In Die Romanen ..., I, p. 38-41. Negulus,<br />
Draculus l Dedulus le considerdm sigur romanice, dar avem temei sh credem ch Ozanulo (si<br />
Andriulus), sclavi adult In Dalmatia, poarth mime ce tradeazh <strong>in</strong>fluenta dalmat<strong>in</strong>h sau venetiank<br />
(anul 852).<br />
www.dacoromanica.ro
CARACTERUL ETNIC AL VLAHILOR 149<br />
Zara Vecchia apare ea martor <strong>in</strong> anul 1070, apoi <strong>in</strong> anul 1080 (Mon. Sl.<br />
Mer., VII, 134, 135) se mentioneazg, pc literal, un Petrus Draculus i Zorzi<br />
Draculus, un Dedullus §i un Chudulus (l<strong>in</strong>gd Spalato). D<strong>in</strong> secolul al XIIIlea<br />
avem pe Vitule Iadrensis (1289) §i pe vesselo filius quondam Dom<strong>in</strong>eul<br />
habitator <strong>in</strong> districtu Iadre (1289) ; <strong>in</strong> imprejurimile aceluia*i ora.$ 8e am<strong>in</strong>te§te<br />
<strong>in</strong> 1277 un Pervosclavus Draguli, apoi <strong>in</strong> aetele raguzane Bon Biaeus<br />
veteranus (1285) i Serban (1278).<br />
D<strong>in</strong> secolul al XIV-lea ele s<strong>in</strong>t tot rnai dese: Dobruius (<strong>in</strong> Traii,1319)<br />
apoi In actele raguzane : Negul Vlacus (1323), Simon quondam Nenulli<br />
(1331), Vladoe Ursul Vlachus (1372) 0 BjeloeUrsulovich Moroblachus (1376),<br />
Musbradus Bueorovich Vlachus (1313), Buchorichi de Vragoudol de<br />
Neuesigna (1373), un Blacho <strong>in</strong> caton de Cernul (1363), Arboriei, Arbulie<br />
i Drakul (Dracugl, Drakuljevie), ambele <strong>in</strong> Treb<strong>in</strong>je (sec. XIV-XV),<br />
Obrad Radul<strong>in</strong>ovich (1378) §i Ratcho .DiduliC (1378 <strong>in</strong> Mon. SI. Mer., 38,<br />
p. 164 §i 181)_Danzull, un orbet, egruia consiliul mic Ii dete la 20 februarie<br />
1403, suma de zece perperil, apoi un Danbcl (1467) <strong>in</strong> Bobani §i <strong>in</strong> Trail un<br />
Dobrulus (1319). Intr-un registru2 redactat la Zara <strong>in</strong> anul 1527 gAsesc<br />
de asemenea citeva nume caracteristice : Vidul, Mara Torculazza, Margareta<br />
Vidulichia, Maria Vidulichia, Matulichia, Ilut pastor, Margarita de<br />
Thomaso Milulovich, dar probabil i Cathar<strong>in</strong>a Franulichia i Juraj<br />
Berbos ii un anume Hegulovid. Aiei apart<strong>in</strong> i numele de fernei Dobrula,<br />
Drahtla, Prvula, Radula etc.<br />
Mai la nord, eel mai vechi nume romanic e acel Radul <strong>in</strong> Tagliamento,<br />
care se pomene0e <strong>in</strong>tre anii 1170-1190, apoi Pasculus Chichio<br />
mentionat la P<strong>in</strong>guente <strong>in</strong> 1329. Numele lui StanZut s<strong>in</strong> Mar<strong>in</strong>aVranJiMa<br />
prisanika (Veglia, 1419)2, apart<strong>in</strong>e de asemenea unui vlah4. Tot astfel<br />
mai putem <strong>in</strong>registra5 pe Krstul Domjenige, jude <strong>in</strong> Carlopago (1460),<br />
Mikulu (Crkveniea, 1468) 0 Mikul (Veglia, 1464), Zaul (1466), Matui<br />
Rubanovi§6, Drabzul de Obrovac (1395) *i jupan Crnul. Intre numele<br />
culese de Strohalremarchm6 : Domulid, KrapuliC, Dragulov <strong>in</strong> Trail (1357),<br />
PaskuliC, Radulek, P<strong>in</strong>culiC, Marandul, Mentul (Veglia, 1300), iar la<br />
Tamaro7 gäsim pe un Misul §i MisuloviC. Pentru Bosnia observAm la Mi-<br />
7 Cod. Dipl., VIII, p. 479.<br />
2 Mon. SI. Mer., XXIII, 289 : RaIul, p. 565 ; Radulovie, p. 202 : Sekulovie.<br />
3 Smiaklas, Cod. Dipl., XIII, p. 3, 5.<br />
4 Mon. Hist. jur. SI. Mer., VI, I, p. 117.<br />
5 Ibidem, p. 225, 241, 34. Cf. p. 263 : Dragula, p. 490 : Sekulovie, Tvrtko, p. 4 : Herbula,<br />
p. 257 : Cikuligen, p. 64 : Pula, p. 138 : Pogorelié. In Mon. SI. Mer., XXI, p. 254 : Cresulus<br />
(poate Cretul). Intr-unul <strong>d<strong>in</strong></strong> clocumentele Keglevidlor Radmil se numeste exact Radunel.<br />
6 Strohal, Pravna Poujest.., p. 78, 96, 07, 98, 100.<br />
7 Tamaro, La Waite Julienne.., I, p. 463.<br />
www.dacoromanica.ro
150 V LM-I I I NO RD-B ALDAN ICI IN - EVUL MEDIU<br />
klosich 1 pe un Pavel Gazut, pe un Ralul i Dragulevió, iar <strong>in</strong>tre actele<br />
familiei Keglevich2apare Matijali Vitulovid, sudac stola humskoga i Vitulovid<br />
Iakovac, plemeniti 6lovik. Romanitatea numelui Kozul, Cossul e<br />
atestatA si de cAtre Tubero Cossuli, eoc eo genere illyrici hom<strong>in</strong>is, qui se<br />
Romanos putant. Un Kozul vaivoda de Vzyn, Trawnik et Zkradyn este<br />
pomenit la <strong>in</strong>ceputul secolului al XVI-lea3. 0 deosebitA mentiune meritg,<br />
numele lui Petar Zmantare, Smantare, <strong>in</strong> care ni s-a pgstrat cuv<strong>in</strong>tul<br />
sm<strong>in</strong>t<strong>in</strong>4 rotacizat4. Un asemenea rotacism ni s-a mai TA strat i <strong>in</strong> denumirea<br />
satului Sare bire (Bosnia, 1458), l<strong>in</strong>gl riul Tigéa5.<br />
<strong>in</strong>tro numele de &tune vlahe <strong>in</strong> Serbia niedieval'a abia dad, avem citeva<br />
pe care le putem deriva <strong>d<strong>in</strong></strong>tr-un cuv<strong>in</strong>t romanic. Ursuloviei, Tudori6evci<br />
(de la o formA rom., Tudor, Tudorit, sau Tudorik), Mutuloviei (jumgtatea<br />
a doua a secolului al XIV-lea), de la rom. mutul §i Bunei (radicalul<br />
slay si sufixul rom. -ei); Stanaor (Braga P6<strong>in</strong>ja), Milior §i Srb§or (radicalul<br />
slay si suf. rom. -for), Mugurice (cuv<strong>in</strong>t de orig<strong>in</strong>e albanezà, dar cu r <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
1 <strong>in</strong>tervocalic, pr<strong>in</strong> urmare romanic, vezi Puscariu, Stud. istrorom., II,<br />
291) si M<strong>in</strong>zani (numele unui sat de pe Strumica, rom. m<strong>in</strong>z). La ele se<br />
adaugA numele muntilor Visator (§i Visitor) i Durmitor, primul pomenit<br />
mai <strong>in</strong>tii <strong>in</strong> secolul al XIV-lea, al doilea <strong>in</strong> secolul urmAtor (Visalor este<br />
derivat de la rom. visa ; cf. numele catunului vlah de la Raguza Visulo-<br />
; <strong>in</strong> 1330 Visator, Mon. Serb. 94 ; dup6, Jiree'ek, <strong>in</strong>sá <strong>d<strong>in</strong></strong> lat. videre,<br />
deci a visa" ar corespunde fr. viser. Durmitor este derivat de la rom.<br />
durmi; cf. Durmitor, <strong>in</strong> districtul Kragujevac, vezi i numele de persoanA, (<br />
Durmiei). Aici apart<strong>in</strong>e i numele muntelui Turtei (1330) (Daani), precum<br />
Armasan (o localitate).<br />
Onomastica vlah5, a hrisoavelor sirbesti este mai bogatà. Cele mai<br />
multe nume de persoanA, romanice sau cu aspect romanic, se pot culege<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> cele patru hrisoave marl. Unele <strong>d<strong>in</strong></strong> acestea au o forma' <strong>d<strong>in</strong></strong> care se poate<br />
lesne recunoaste numele autentic vlahe Buckat, Bukor, Bun, Gunja,<br />
Mik, S<strong>in</strong>gur, SerbanStoate <strong>in</strong> hrisovul de la 2i6a); Botoljan, Bukor, Dude-<br />
2i6,M<strong>in</strong>uta, Opri§a, Sarban, Vi<strong>in</strong>el, Kondre (cf. muntele C<strong>in</strong>drel <strong>in</strong> muntii<br />
Sibiului), Maelat, Mikul (<strong>in</strong> hrisovul de la Banjska) ; Bukur, Surdul,<br />
$trbc (tirbet), Erecul, Motul (<strong>in</strong> hrisovul de la Daani) ; i Bradel, Fe6or,<br />
Mrljan, Oparitul, Surdul, Sarban, Tatetik (rom. tatul), Ursulovik (<strong>in</strong> hri-<br />
1 Mon. Serb., p. 481-482, 504, 517.<br />
2 Mon. SI. Mer., XVII, p. 41.<br />
a Mon. Hung. Hist., 38, p. 260.<br />
4 Mon. Hist. fur. SI. Mer., V, p. 99, 102, 106, 121, 124, In urbariile ora§u1ui Dubovad<br />
(1579, 1581) : Petra Zmantare hisno meztho ; Pethar Zmantara, Petri Zmantara.<br />
5 Rad, I, p. 157. P. Skok 11 considerA (Archiv za arbanasku star<strong>in</strong>u, jezik i elnologiju,<br />
I I2, 1924, Belgrad, p. 334) : un compose a Pimpératif du verbe sari salire +-Acne qui correspond<br />
A l'ital. Salimbene".<br />
www.dacoromanica.ro
CARACTERUL ETHIC AL VLAHILOR 151<br />
sovul tarului Du§an). In alte documente mai <strong>in</strong>tilnim : Barbarasa (rom.<br />
harb4 rasa), Hada (rom. <strong>in</strong>neca), Pasarel (forma dim<strong>in</strong>utivall de la rom.<br />
pascire), Balta (rom. WM), Barbanei (derivat <strong>d<strong>in</strong></strong> barbd), .Pitikovid (rom.<br />
pitic), Kukor (rom. cocor), Kukol (rom. cue), Bjukolaj (rom. buctilaie),<br />
Balos<strong>in</strong> (rom. bálos), precurn i Ba6 (doe. St. Ura ca,tre Hilandar 1302<br />
1309, Mon. Serb., p. 57 si urm.) care e un cuv<strong>in</strong>t rasp<strong>in</strong>dit de pastorii<br />
viahi, si desigur Gagiul (1308, regiunea Scutari).<br />
Dar In afara de acestea, documentele sirbesti ne-au pastrat un numar<br />
si mai mare de nume formate cu sufixe romanice. Mai ales articolul rom.<br />
-u/, cu forma amplificata -ula i -ule, sau serbizata -uj, a dat o recoltä<br />
bogatg de nume cu radical slay, dar cu aspect romanic : Dedol, Draguna<br />
(2i6a) ; Bogdul, Bratula, Hegul, Radkula, Radul, Rajul (Banjska) ; Bratuj,<br />
Dobruj, Dragdjuj, Draguj, Dragul<strong>in</strong>, Raduj (De6ani) ; i Dagul, Dajul,<br />
Dojul, Drdul, Gradul, Hrajul, Hranul, Raduj, Radulovió, Rajul, Rasul,<br />
Stajul, Stanul i Vladul (Arhangjel).<br />
Numele acestea le-am putea Inmulti dad, am t<strong>in</strong>e socotealg de regula<br />
stabilita de Petar Skok 1 : caracter romanic au numai numele, In care<br />
hipocoristicile slave In -a, -o, -e apar fara nici un sufix", de ex. Bun , Brajk,<br />
..Neg,..1g ilk, Na, Budmil, Pomil etc.<br />
Intemeiati pe acest material, Invatati ca St. Novakovi6 si C. Jire-<br />
6ek au aratat In parte caracterul romanic al vlahilor care au purtat aceste<br />
nume. Istoricul Stanoje Stanojevió pare a fi s<strong>in</strong>gurul care nu e de acord<br />
cu o asemenea parere calific<strong>in</strong>d-o <strong>in</strong>exact i gresita. Analiz<strong>in</strong>d primul<br />
hrisov acordat Daanilor, <strong>d<strong>in</strong></strong>sul a putut sä stabileasa o serie Intreaga de<br />
cazuri concludente i anume : 1. tatal are nume stra<strong>in</strong> (vlah, albanez sau<br />
bulgar), iar fiul, nume sIrbesc, 2. tatal are nume sirbesc iar fiul cu nume<br />
stra<strong>in</strong>, 3. mosul avea nume stra<strong>in</strong>, iar nepotii au nume shbesti, 4. citeodata<br />
mosul are nume sirbesc, iar nepotii, nume stra<strong>in</strong>, 5. sInt cazuri c<strong>in</strong>d mosul<br />
are nume sirbesc, fiul nume stra<strong>in</strong>, iar nepotii <strong>d<strong>in</strong></strong> nou nume sirbesti,<br />
6. citeodata tatal i fiul poarta nume sirbesti, iar nepotii nume stra<strong>in</strong>,<br />
7. altadata mosul are nume stra<strong>in</strong>, iar fiul i nepotul nume shbesc i, <strong>in</strong> f<strong>in</strong>e,<br />
8. prea adeseori fratii au nume deosebite : unul sirbesc, celalalt stra<strong>in</strong>.<br />
Pr<strong>in</strong> urmare <strong>in</strong>cheie Stanojevi6 numele de persoana <strong>d<strong>in</strong></strong> izvoarele<br />
medievale sirbesti nu pot fi considerate ca <strong>in</strong>formatie pe baza careia sa se<br />
constate sigur obirsia persoanei respective 2.<br />
S<strong>in</strong>tem departe de a judeca obirsia cuiva dupa numele ce-1 poartà, dar<br />
.cercetarea lui Stanojevi6 e susceptibila de oarecare obiectiuni. Mai <strong>in</strong>tii<br />
Glasnik Zem. Muzeja u Bosni i Herceg., XXX, p. 308. Cf. Bon Vlahus la Raguza.<br />
1 Stanoje Stanojevie, Litna imena i narodnost u Srbiji sredniega veka [Numele de persoanA<br />
si nationalitatea In Serbia <strong>evul</strong>ui <strong>mediu</strong>l, extras <strong>d<strong>in</strong></strong> lu2noslovenski Filolog, VIII,<br />
1928-1929, p. 151-154.<br />
www.dacoromanica.ro
152 VLAI-111 NORD-BALCANIC1 IN EVUL MEDIU<br />
amestecul de nume ale vlahilor eu cele albaneze i bulgare ImpiedicA formarea<br />
unei <strong>in</strong>cheieri concludente, deoarece raportul <strong>d<strong>in</strong></strong>tre masele covirsitoare<br />
sirbesti i <strong>d<strong>in</strong></strong>tre fiecare populatie am<strong>in</strong>titg, aid variazA, de la caz la<br />
caz. In r<strong>in</strong>dul al doilea, numele romanice s<strong>in</strong>t foarte reduse In tablourile<br />
<strong>in</strong>toemite de <strong>d<strong>in</strong></strong>sul si nu s<strong>in</strong>t cele mai caracteristice. In f<strong>in</strong>e <strong>in</strong>tre numele<br />
stra<strong>in</strong>e <strong>d<strong>in</strong></strong>sul a <strong>in</strong>trodus i citeva nume biblice precum i grecesti (Mavren,.<br />
Abas, Sapran, Progon, Prekala, Kaliman, Stayer). De aceea constatArile<br />
sale s<strong>in</strong>t <strong>in</strong>teresante, dar nu dephn concludente. Ar fi desigur mai util, daca,<br />
am supune unei asemenea analize listele de vlahi si de albanezi, fiecare<br />
separat. In acest caz am obt<strong>in</strong>e mai multe rezultate pozitive, <strong>d<strong>in</strong></strong>tre care<br />
eel mai important este fAra' <strong>in</strong>doialg faptul c <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia, <strong>in</strong> ce priveste<br />
onomastica lor, se aflau chiar <strong>d<strong>in</strong></strong> secolul al XIII-lea sub o puternicI<br />
<strong>in</strong>riurire sirbeasca, nu <strong>in</strong>s'a atit de covirsitoare ea s elim<strong>in</strong>e cu totul prac-'<br />
tica numelor romanice sau macar a celor romanizate. Asa se explica de ce<br />
rev<strong>in</strong> numele yechi romanice, dupa o generatde sau doua. E <strong>in</strong>teresant<br />
<strong>in</strong>sa el put<strong>in</strong>e <strong>d<strong>in</strong></strong> numele autentic vlahe se repeta i chiar mai put<strong>in</strong>e<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> cele ce au terng slay/ i sufixe romanice. Aceasta denotà cä numele<br />
vlahe nu s<strong>in</strong>t doar resturi de onomasticA traditionala, ei ogl<strong>in</strong>da, vie<br />
a unei realitgti sociale : <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia medieyalg, vorbeau Inca, cei mai<br />
multi, limba stramoseasea.<br />
Regula stabilith' de Petar Skok ne deschide o usita spre viata <strong>in</strong>timá<br />
a vlahilor, pr<strong>in</strong> care se poate deslusi <strong>in</strong>tr-o oarecare m'asura procesul de<br />
asimilare ra<strong>in</strong> care au trecut. Coyirsitoarea majoritate a numelor slave se<br />
datoreste faxa <strong>in</strong>doiala <strong>mediu</strong>lui social sirbesc i <strong>in</strong>fluentei elerului, care,.<br />
cu oarecari exeeptii, apart<strong>in</strong>ea tot sirbilor. Dar foarte multe <strong>d<strong>in</strong></strong> numele<br />
slave se <strong>in</strong>trebu<strong>in</strong>teaza i <strong>in</strong>tr-o forma prescurtatà. Felul <strong>in</strong> care se <strong>in</strong>fatiseaza<br />
deci aceste hipocoristice dep<strong>in</strong>de nu de botezul preotului, ci de<br />
caracterul limbii <strong>in</strong> care se rostese. Hipocoristicile bulgarilor, sirbilor gi<br />
ale croatilor se term<strong>in</strong>a de regulá <strong>in</strong> -a, -e, sau -o : <strong>d<strong>in</strong></strong> Bunislav slavii<br />
formeaza numele Buna sau Buno sau Bunaa, <strong>d<strong>in</strong></strong> Vladislav, Vlada, <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
.Radomir, Rada, <strong>d<strong>in</strong></strong> Dragomir,Draga sau Drage, <strong>d<strong>in</strong></strong> Chranislav, Chrana sau<br />
Chrane, §i tot astfel Sega, Ljuba sau Ljuboje, Brajko, Braja, Draiko,<br />
.11Iile, Mirk, Paja, Prede, Dajko, Dobre, Grade, Goja, Eraja, Stane etc..<br />
De la aceasta regula nu se face abatere. Vlahul <strong>in</strong>sa' nu respectà regula,<br />
dad, poseda destul de viu spiritul limbii proprii. Bun, Drag, Rad, Stan,.<br />
Vlad, s<strong>in</strong>t formele care corespund mai b<strong>in</strong>e limbii sale. Intrebu<strong>in</strong>t<strong>in</strong>d<br />
aceste hipocoristice, el Ii tradeaza deci evident limba pe care o vorbeste.<br />
Daca exam<strong>in</strong>gm <strong>d<strong>in</strong></strong> acest punct de vedere numele celor patru marl<br />
hrisoave sirbesti, vom constata urmátoarele : <strong>vlahii</strong> manasthii Zièa posal<br />
cele mai multe hipocoristice cu caracter romanic (Buc, Bun, Kuk, Ded,,<br />
www.dacoromanica.ro
CARACTERUL ETNIC AL VLAHILOR 153<br />
Dragu, Drago§, Grd, Milk, Mira, Beg, Net, Palen, Plen, Poneg, Pop,<br />
Rad, Radii, Beata, Rug, Stan, Vlad, Yob* Ele s<strong>in</strong>t de doug ori mai numeroase<br />
ca hipocoristicile slave si de trei ori mai multe ca numele i omanice._<br />
La <strong>vlahii</strong> mandstirii Banja predom<strong>in</strong>g hipocoristicile slave, iar cele roman ice,<br />
desi mai put<strong>in</strong> numeroase, egaleazd pe cele autentice vlahe. La <strong>vlahii</strong><br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> De6ani este mult mai ne<strong>in</strong>semnat atit numitrul hipocoristicelor cit<br />
si numele neaose romanice, iar la cei daruiti de tarul DtAan mandstirii<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Prizren, hipocoristicile slave predom<strong>in</strong>g, e drept, fata de cele romanice,<br />
dar aiei <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>dm cele mai multe nume autentice vlahe.<br />
Cresterea numdrului hipocoristicelor slave marcheazd, Mfg <strong>in</strong>doiald,<br />
j<strong>in</strong>tensificarea procesului de asimilare, reducerea celor romanice tradeazg<br />
MO, <strong>in</strong> acelasi timp, sldbirea fortei lor de rezistentg. Caracterul romanic<br />
al vlahilor de la ièa se reliefeazd la <strong>in</strong>ceputul secolului al XIII-lea mai<br />
elar decit al celor de la Banja, <strong>in</strong> jumdtatea a doua a secolului al XIII-lea,<br />
sau mai ales a celor de la De 6ani, <strong>in</strong> prima jumdtate a secolului mmätor.<br />
Vlahii apart<strong>in</strong>dtori mándst<strong>in</strong>i <strong>d<strong>in</strong></strong> Prizren se afirmg totusi, pr<strong>in</strong> numeroasele<br />
lor nume, cn toate cg hipocoristicile slave <strong>in</strong>trebu<strong>in</strong>tate de ei s<strong>in</strong>t<br />
de trei ori mai numeroa se ea cele romanice. Intre timp, unii vlahi s-au asimilat<br />
deci, altii, deveniti bil<strong>in</strong>gvi, se vor fi apropiat <strong>d<strong>in</strong></strong> ce <strong>in</strong> ce mai mult<br />
de faza f<strong>in</strong>alg a existentei lor milenare. Vom adguga ea' <strong>vlahii</strong> care<br />
purtau numele acestea s<strong>in</strong>t recunoscuti de <strong>in</strong>sdsi cancelaria regilor sirbi<br />
ea populatie deosebit i cd aceeasi cancelarie face dist<strong>in</strong>ctie <strong>in</strong>tre <strong>vlahii</strong><br />
sdi i <strong>in</strong>tre cei <strong>d<strong>in</strong></strong> Tesalia : Inisovul mandstiiii Sf<strong>in</strong>tilor-Arhangheli mention<strong>in</strong>d<br />
pe un arom<strong>in</strong> Ii zice Dragja Vlahiot.<br />
Toponimia i onomastica <strong>d<strong>in</strong></strong> t<strong>in</strong>uturile unde izvoarele istorioe au<br />
ardtat existenta populatiei vlahe de o<strong>d<strong>in</strong></strong>ioarg pgstreazd, de asemenea,<br />
p<strong>in</strong>g azi, urme netäglduite despre limba vorbita, de ei.<br />
Toponimice vlahe s<strong>in</strong>t Butur-Polje, Korbuliöka Rjeka, .Kornet<br />
Korni§or, KruJica, Krnul, Kampuri, Lakustovo, Ljepurov-Do, Manat,<br />
Miel, Mutulovci, Nahorevo, Negri,§or, Pirlitor, Piskulje, Palator, Prijot,<br />
Rotunda, Riori, Sakulica, Sae:, Surdulica, Sora, Taor, Taure, Cipitor,<br />
Ursule, Vatoljevéi, Kalja, Klon§or, Lavarda, Sora sau Sore, Maluri, Cape,<br />
Eagator, Gura, Valje, Trokujev Do, Car<strong>in</strong>a, <strong>in</strong> care se pot recunoaSte usor<br />
cuv<strong>in</strong>tele romanice <strong>d<strong>in</strong></strong> care s-au format : buture, corb, cornet, coarnii,<br />
cru6ià, cimpuri (pl. de la cirnp), leicustei, iepure, meiciucat, mutul, neihor,<br />
negrisor, pirlitor, piscul (s)pdlettorl, preot, rotunda, riuri (pl. de la riu), soare,<br />
sacul, pl. saci, surdul, a atipi, taur, ursul, vdtui, calea, clont4or, la vardd,<br />
soare, mal, pl. maluri, tap, legator, gura, valea, troe, tar<strong>in</strong>a.<br />
1 P. Skok a arkat (Glasnik Skop. nau6, dr. III, p. 301) ea toponimicul Palaldr<br />
(aproape de Dr<strong>in</strong>a) e romanic, fi<strong>in</strong>d anurne un derivat <strong>d<strong>in</strong></strong> spaldtor.<br />
www.dacoromanica.ro
154 VLAIIII NORD BALCANICI tN EVUL MEDIU<br />
D<strong>in</strong>tre antroponimice mentiongm urnigtoarele : Alunovia, Barbat,<br />
Barbeli, Drakuloviei, Durmi4i, Kalat, Kreco, Meruli6i, Merulja, Miean,<br />
Mit en, Piperi, Baduloviói, Surduljani, Sugarci, utuljiái, Serbul, Valnige,<br />
formate <strong>d<strong>in</strong></strong> numele sau cuv<strong>in</strong>tele romanice : alun, bdrbat, barbd, dracul,<br />
a durmi, (<strong>in</strong>)cdlat, erg, mdr, mdrul, ilti6eni (de la mic), piper, Radii;<br />
surdul, sugar, pit, verb, aluni6.<br />
Adguggm cuv<strong>in</strong>tele romanice trecute <strong>in</strong> lexicul sirbesc al unor regiuni,<br />
uncle simbioza sirbo-vlahä a d<strong>d<strong>in</strong></strong>uit timp mai <strong>in</strong>delungat : br<strong>in</strong>za, baJ,<br />
dos, deal, fi6or, gropa, porta, urda, urdenik, strunga, strunga6, fak, pasaran,<br />
muscur. Ele au rgmas limitate la anumite graiuri locale, ceea ce este o<br />
<strong>in</strong>dicatie cg <strong>vlahii</strong> de acolo si-au vorbit limba proprie p<strong>in</strong>g' tirziu <strong>in</strong>coace.<br />
Limba romanicg s-a vorbit timp <strong>in</strong>delungat <strong>in</strong> regiunile sirbesti i <strong>in</strong><br />
partea de apus a <strong>pen<strong>in</strong>sulei</strong>, citg vreme <strong>in</strong> Bulgaria e foarte probabil cg<br />
a dispgrut nu mult dupg formarea celui de-al doilea imperiu. Altfel nu se<br />
poate explica tIcerea izvoarelor istorice cu privire la vlahi, dupg st<strong>in</strong>gerea<br />
primilor Asgnesti. In regiunea Strumitei i <strong>in</strong> sud-vestul Bulgariei <strong>in</strong>sg s-au<br />
ment<strong>in</strong>ut <strong>vlahii</strong> p<strong>in</strong>g cgtre sfirsitul <strong>evul</strong>ui <strong>mediu</strong>. <strong>in</strong> Serbia ei aveau Inc<br />
un caracter dist<strong>in</strong>ct, la <strong>in</strong>ceputul secolului al XVI-lea, dupg mgrturia<br />
lui Petantius i anume chiar <strong>in</strong> regiunea Moravei.<br />
In Bosnia <strong>vlahii</strong> asezati <strong>in</strong> numgr mai mare <strong>in</strong> secolae al XV-lea<br />
al XVI-lea si-au pgstrat limba <strong>in</strong>cg un timb oarecare, cum aratg probele<br />
de toponimie culese <strong>in</strong> Rama : Bu6er, Lagaru.§, Kapra, Kale (rom. buc<strong>in</strong>,<br />
cigdriq, caprd, cale) dar mai ales toponimicul Lavarda (rom. la vardd),<br />
care derivg de la o populatie ce vorbea <strong>in</strong>cg o limM romanicg.<br />
In Stara Crna Gora, dupg Erdeljanovli au mai existat si <strong>in</strong> secolul al<br />
XVII-lea fragmente de vlahi care vorbeau o limb romanieg. Aceasta se poate<br />
afirma cu mai multg probabilit ate despre <strong>vlahii</strong> de pe teritoriul kuOlor<br />
unde p<strong>in</strong>g azi se cunoaste forma romanicg a cuv<strong>in</strong>tului struga : Strunga<br />
Badi6eva i strunga6. Dui-A G Giuglea, acest cuv<strong>in</strong>t foarte vechi a fost<br />
transmis de pgstorii vlahi tuturor popoarelor <strong>in</strong>vec<strong>in</strong>ate. La sirbo-croati<br />
cuv<strong>in</strong>tul romanic deven<strong>in</strong>d struga, dovedeste pgtrunderea lui <strong>in</strong>a<strong>in</strong>te de<br />
secolul al IX-lea, c<strong>in</strong>d un + cons. putea sg dea u, ca <strong>in</strong> reflexele lui x,<br />
paleoslav. In vechiul Muntenegru <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>gm de aceea formele sirbesti<br />
Strugarevo §i Strugari, tot asa <strong>in</strong> regiunea Kosmaj : Strugari. Forma<br />
strunga n-a putut s-o <strong>in</strong>cetgteneascg cleat o populatie care vorbea o limb&<br />
romanicg i avea rol precumpAnitor <strong>in</strong> viata pastoralg. Imprejurarea cl<br />
strunga6 s-a pgstrat <strong>in</strong>eg <strong>in</strong> limbajul local, ca termen comun, pare a dovedi<br />
cg limba <strong>d<strong>in</strong></strong> care a fost impiumutat s-a st<strong>in</strong>s nu prea demult, dupg ce<br />
vechiul x s-a transformat <strong>in</strong> limba sirbeasca' <strong>in</strong> u. Aceasta ne determ<strong>in</strong>g sg<br />
.coborim p<strong>in</strong>g <strong>in</strong> seeolul al XVI-lea sau chiar i numai p<strong>in</strong>g <strong>in</strong> secolul al<br />
www.dacoromanica.ro
CARACTERUL ETNIC AL VLAHILOR 155<br />
DIVII-lea. In tot cazul, e caracteristic pentru regiunea Kuo'i cd, pdstreazd<br />
un numär mai mare de cuv<strong>in</strong>te romanice care nu se Intimp<strong>in</strong>g <strong>in</strong> alte t<strong>in</strong>uturi<br />
sirbesti. Regiunea e imbibaitg, Intr-o anume parte, de albanezi imigrati<br />
In timpurile mai noi.<br />
In regiunea <strong>d<strong>in</strong></strong> preajma orasului Cattaro, <strong>in</strong> secolul al XV-lea se<br />
facea Inca* deosebire <strong>in</strong>tro albanezi, slavi i vlahi, probabil pe baza<br />
limbii vorbite. E <strong>in</strong>teresant cd, la 1284 unul <strong>d<strong>in</strong></strong> martorii vlahului Gunja<br />
i anume raguzanul Michael Gerdusii subl<strong>in</strong>iazg faptul cd, cu prilejul<br />
certei iscate, a auzit voci strig<strong>in</strong>d <strong>in</strong> limba slavg (audivi voces clamantes<br />
<strong>in</strong> l<strong>in</strong>gva slavonica). Turmarii vlahi stiau toti sirbeste, cdci altfel ei nu<br />
si-ar fi putut exercita meseria. Dar aceiasi vlahi, citi au mai persistat In<br />
regiunea muntoasg, ce se <strong>in</strong>t<strong>in</strong>de p<strong>in</strong>g la Narenta, vorbeau <strong>in</strong>cd <strong>in</strong> secolul<br />
al XVI-lea In limba proprie, dupd mdrturia lui Domenico Negri, desi cum<br />
se vede <strong>d<strong>in</strong></strong> listele lui D<strong>in</strong>iZ (jug. Ist. easopis, III, p. 134) si P. Skok,<br />
onomastica lor este aproape <strong>in</strong> <strong>in</strong>tregime slavd. Regiunea accasta reprez<strong>in</strong>t g,<br />
dupd cum vom vedea, un vad de trecere pentru vlahi, de unde vor pleca<br />
mai <strong>in</strong>tli spre valea Cet<strong>in</strong>ei i spre Velebit, apoi spre Dalmatia de nord<br />
si Istria. Dad, admitem cu Raai, cd, <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Croatia s-au asezat acolo In<br />
secolele al XII-lea si al XIII-lea, trebuie s presupunem c ei au fost<br />
recunoscuti <strong>d<strong>in</strong></strong>tru <strong>in</strong>ceput ca av<strong>in</strong>d caracter propriu. De aceea au fost<br />
tratati si <strong>in</strong> veacurile urmätoare ca un fragment de populatie aparte.<br />
S<strong>in</strong>tem pr<strong>in</strong> urmare <strong>in</strong>dreptgtiti sa, sust<strong>in</strong>em cd, ei vor fi vorbit Inca si<br />
<strong>in</strong> noua lor patrie timp destul de Indelungat limba proprie. Probele de<br />
limba rdmase de la ei, desi foarte put<strong>in</strong>e, pledeazd de asemenea pentru<br />
aceastd pgrere. Dar procesul lor de asimilare va fi fost aici mai rapid decit<br />
In alte parti si <strong>d<strong>in</strong></strong> pric<strong>in</strong>g c unii s-au fdcut catolici si au ajuns astfel sub<br />
<strong>in</strong>riurirea efectivg a clerului croat. Este foarte caracteristic faptul ca, <strong>in</strong><br />
neamul Sildnestilor <strong>d<strong>in</strong></strong> Brdari, care poartä, nume autentice croate, <strong>in</strong>tilnim<br />
o (lath hipocoristicul Vladu, Mid <strong>in</strong>doiald rornanic, precum ai<br />
Radunel care se cld, <strong>in</strong> paranteza pentru a explica numele croat Radmil,<br />
cum se precizead, de altfel i numele lui Milut<strong>in</strong> zis Kup§or. Intrebu<strong>in</strong>tarea<br />
acestor hipocoristice tradeaza graiul rornanic, familiar la acesti<br />
vlahi, Inca i spre mijlocul secolului al XV-lea. Totusi nu trebuie pierdutg<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> vedere imprejurarea cd, In preajma lor, pe <strong>in</strong>sula Veglia si <strong>in</strong> Istria,<br />
s-a vorbit si se vorbeste p<strong>in</strong>a <strong>in</strong> ziva de azi limba vlahilor de o<strong>d<strong>in</strong></strong>ioard.<br />
Faptul acesta ram<strong>in</strong>e cel mai puternic argument pentru romanitatea<br />
vlahilor i morlacilor <strong>d<strong>in</strong></strong> Croatia si Dalmatia : resturile <strong>d<strong>in</strong></strong> Veglia, care au<br />
lost <strong>in</strong> agonie aproape <strong>in</strong>treg secolul al XIX-lea, i fr<strong>in</strong>turile de populatie<br />
1 Dr. Gregor tremanik, Istoriski Spom. Dabrova6kog arhiva, seria III, p. 126.<br />
www.dacoromanica.ro
156 VL INYORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
istrorom<strong>in</strong>a, care si-au pastrat Inca limba proprie <strong>in</strong> Val d'Arsa i sub<br />
Monte Maggiore.<br />
De aceea nu s<strong>in</strong>tem de acord cu parerea lui Erdeljanovié, care sust<strong>in</strong>e<br />
<strong>in</strong>tr-unul <strong>d<strong>in</strong></strong> meritoasele sale studii, c desi <strong>in</strong> secolul al XV-lea <strong>vlahii</strong><br />
se dist<strong>in</strong>g clar de croati i sirbi, ei erart Inca de atunci asimilati de slavil..<br />
In realitate cci mai multi vlahi care s-au mutat, de la 1450 <strong>in</strong>coace, <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Dalmatia de nord <strong>in</strong> Istria, vorbeau <strong>in</strong>ch o limM romanica. Numai <strong>d<strong>in</strong></strong> secolul<br />
al XVI-lea <strong>in</strong>eepe a progresa foarte rapid procesul lor de asimilare. Aceasta<br />
e i parerea lui Jire&k. E drept ch, ufflay sust<strong>in</strong>e ca morlacii nu s-au<br />
slavizat deck pe la sfirsitul secolului al XVII-lea (Od onda, za cijelo od<br />
konca 17 vifeka, poslavevjeni &it i snafni Morovlasi, adica de atunci, cu<br />
siguranta de la sfirsitul secolului al XVII-lea, s-au slavizat i vigurosii<br />
morovlahi")2, dar pentru o asemenea constatare noi n-am reusit a gasi<br />
alte probe, decit marturiile unor scriitori eontestati.<br />
Parerea lui Petar Skok c toti acesti vlahi vorbeau dou'a, limbi,<br />
slava <strong>in</strong> viata publica si o limb romanica, <strong>in</strong> cea particulath3, nu o<br />
putem prirni decit cu observatia c bil<strong>in</strong>gvismul constituie faza pre--<br />
mergatoare a4.imilarii complete. Un popor bil<strong>in</strong>gv e sortit a-si pierde<br />
limba proprie <strong>in</strong> cel mult doua generatii, iar <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Pen<strong>in</strong>sula Balcanica,<br />
legati atit de str<strong>in</strong>s de populatiile bulgara, sIrb i croath,<br />
s-au ment<strong>in</strong>ut totusi un mileniu <strong>in</strong>treg, ceea ce ne permite a presupune<br />
ca limba slava n-a patruns <strong>in</strong> familia lor decit tirziu.<br />
Nu este de competenta noastra a <strong>in</strong>cerca o analiza mai amanuntith<br />
limbii vorbite de vlahi. Citeva <strong>d<strong>in</strong></strong> caracteristicile ei <strong>in</strong>sa, e neyoie a le<br />
subl<strong>in</strong>ia, fi<strong>in</strong>dea, ne ajuth sa ne formam o parere istoriceste mai b<strong>in</strong>e<br />
sust<strong>in</strong>uta, despre orig<strong>in</strong>ea i evolutia bor.<br />
Una <strong>d<strong>in</strong></strong> particularitatile cele mai caracteristice ale limbii ylahilor<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>in</strong>treaga jumatate nordica a Pen<strong>in</strong>sulei Balcanice o constituie forma<br />
-ul al articolului : DanM, Drakul, Gag<strong>in</strong>i, Mikul, Mutul, Stanöul, Surdul,<br />
Ursul, Visul etc. Forma arom<strong>in</strong>a a articolului -lu nu o <strong>in</strong>tilnim<br />
niciodata, <strong>in</strong> documentele medievale, nici <strong>in</strong> toponimia sau <strong>in</strong> onomastica<br />
pastrata de la vlahi.<br />
De asemenea, conservarea labialelor pare a fi un fenomen general<br />
la toti acesti vlahi. Pentru a confirma en exemple constatarea aceasta,<br />
ajunge sa citam numele cele mai cunoscute S Dvrmitor, Visitor, Mijeli,<br />
Visulovidi, Piaor (l<strong>in</strong>g& Teteven, <strong>in</strong> Bulgaria).<br />
Alt fenomen caracteristic este rostirea lui 6 si : Icrn6ica, Piti6i,<br />
Manat, Makkat, hIarz<strong>in</strong>i (sau <strong>in</strong>avgj<strong>in</strong>i). In doua cazuri regula face<br />
1 Erdeljanovi6, 0 poreklu Bunjevaca, Belgrad, 1930, p. 321-322, 248 §i urm. i p. 322.<br />
2 Dr. M. Sufflay, Srbi i Arbanasi [Strbii §i albanezii], p. 81.<br />
3 Dr. P. Skok, Dolazak Slovena na Mediteran, Split, 1939, p. 44.<br />
www.dacoromanica.ro
CARACTERUL ETNIC AL VLAHILOR 157<br />
exceptie un membru al familiei Gradi <strong>d<strong>in</strong></strong> Raguza e numit <strong>in</strong> Serbia,<br />
§i chiar <strong>in</strong> secolul al XV-lea, C<strong>in</strong>culovi é (T<strong>in</strong>tulovici). Chiar dad, am admite<br />
la baza numelui cuv<strong>in</strong>tul arom<strong>in</strong> tz<strong>in</strong>tz, ceea ce pare dubios (si pentru<br />
C<strong>in</strong>cofci <strong>d<strong>in</strong></strong> Bulgaria), trebuie s adAugAm ea, aceast1 poreel/ i se da<br />
raguzanului <strong>in</strong> batjocurA §i flu acasà, ci <strong>in</strong> Serbia. Al doilea eaz este al<br />
familiei C<strong>in</strong>ci <strong>d<strong>in</strong></strong> Kraj<strong>in</strong>a Bosniei. Numele apare <strong>in</strong>s/ §i <strong>in</strong> alta' form/ :<br />
C<strong>in</strong>ac ; deci poate sl nu fie arom<strong>in</strong>ul tz<strong>in</strong>tz. Familia aceasta a venit pr<strong>in</strong><br />
secolul ad XVIH-lea <strong>d<strong>in</strong></strong> Zeta <strong>in</strong> Dalmatia de nord si de aici s-a mutat<br />
<strong>in</strong> regiunea riului Una <strong>in</strong> Bosnia. Ar putea sg fie, pr<strong>in</strong> urmare, numele unui<br />
arom<strong>in</strong> pornit st-si caute conditii mai bune de trai, impreuna cu urmasii<br />
vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> Zeta. Nu departe de muntele Vla<strong>in</strong>ja, pe teritoriul tribului<br />
Cuce, o parte a comunei Kèevo se nurneste Cird (rom. cires), ceea ce<br />
confirm/ regula generalP. Petar Skok derivA, <strong>in</strong> f<strong>in</strong>e, numele vlahilor<br />
Ifiluriei <strong>d<strong>in</strong></strong> cuv<strong>in</strong>tul rom. picior (palatalizat ki 6or). Dar nouà ni<br />
se pare mult mai probabilA explicatia acestui mime <strong>d<strong>in</strong></strong> dr. chiciurd care<br />
a dat §i <strong>in</strong> Tara Rom<strong>in</strong>eascg, un asemenea toponimic2.<br />
Stabil<strong>in</strong>d astfel caracteristicile limbii vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> jumAtatea nordid<br />
a Pen<strong>in</strong>sulei Balcanice s<strong>in</strong>tem <strong>in</strong>drepatiti a exclude cu des/virsire presu-<br />
-punerea ca, ei ar fi fost arom<strong>in</strong>i. Constatarea aceasta o confirm/ §i faptul<br />
ca o bun*/ parte <strong>d<strong>in</strong></strong> vlahi au fost rotacizanti §i c& descendentii bor <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Istria <strong>in</strong>trebu<strong>in</strong>teazg, p<strong>in</strong>g, azi rotacismul (pronuntarea lui n <strong>in</strong>tervocalic<br />
ea r). De aceea se numesc aeestia <strong>d<strong>in</strong></strong> urmg rumeri < rumni. Pronuntia<br />
aceasta o atesta <strong>in</strong> secolul al XVII-lea Ir<strong>in</strong>eo de la Croce, dar ea se <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>g<br />
Inc/ de trei ori <strong>in</strong> documentele istorice : PagaruMni (1326), Sarebire<br />
1458) §i Zmantare <strong>in</strong> secolul al XVI-lea. Nurnele dtunului PagaruMni,<br />
däruit de *tefan Dugan mAngstirii Daanilor, are drept tema cuv<strong>in</strong>tul<br />
rom. peig<strong>in</strong> cu sufixul Celelalte doll/ cazuri relevate de noi, Sarebire<br />
< sare b<strong>in</strong>e §i Zmantare < sm<strong>in</strong>t<strong>in</strong>g, an fost aprobate §i de Skok i Purariu.<br />
L<strong>in</strong>gvistul de la Cluj observA <strong>in</strong>s/ ca, alte dou/ cuv<strong>in</strong>te : gunna (nurnele<br />
lui Gunja) i Mart<strong>in</strong>i fac exceptie de la regulg, fi<strong>in</strong>dd la primul avem<br />
In lat<strong>in</strong>a, n lung, iar <strong>in</strong> mar t<strong>in</strong>i a <strong>in</strong>tervenit <strong>in</strong>fluenta disimilatorid a lui<br />
r precedent. PagaruMni era un catun, pe care noi nu am reusit a-1 localiza<br />
precis, dar bAnuim eg era situat <strong>in</strong> regiunea Titograd (Podgorita). Sarebire<br />
era numele unui sat <strong>in</strong> Bosnia, l<strong>in</strong>g/ Tig6a, un afluent al Di<strong>in</strong>ja6ei (spre<br />
apus de Dr<strong>in</strong>a), iar numele lui Zmantara 1-a avut <strong>in</strong> secolul al XVI-lea<br />
un vlah mutat <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>nordul</strong> Velebitului In imprejurimile ormului Dubovac.<br />
Cercet/rile mai nou/ an scos la iveara Inca vreo citeva cuv<strong>in</strong>te rotaeizate,<br />
râmase <strong>in</strong> urma vlahilor asimilati de mult de populatia sirbo-eroata :<br />
Naselju, 24, p. 146.<br />
2 lorgu lordan, Nume de locuri romlne*Ii In R. P. R., p. 17.<br />
www.dacoromanica.ro
158 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
maruket, derivat de la rom. mdruche, dr. mdnuchi < lat. manuculus<br />
toponimic <strong>in</strong> regiunea muntilor 8ar, spre sud de Prizren. Tot aid avem :<br />
Konora, ngscut pr<strong>in</strong> metatezg de la Korona (rom. curund, cunund). Aceearlit<br />
temg, <strong>in</strong> Koronatie (care e rom. curunat) <strong>d<strong>in</strong></strong> Visaka Nahija (Bosnia)._<br />
Korona se <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>g 0 In Ka6er, o regiune <strong>in</strong> st<strong>in</strong>ga Moravei. In Titograd<br />
avem Burazerovidi, numele cgrora pgstreazg salutu 3 xcm. kola seara.<br />
Neamul lor e orig<strong>in</strong>ar <strong>d<strong>in</strong></strong> Grade, o localitate situatg mai la nord-vest,<br />
dar de aici s-au mutat, cum a argtat Skarié, In apusul Bosniei. InvgtatuI<br />
Orb constatg ea" Burazeroviei derivg <strong>d<strong>in</strong></strong> Temnié, regiune <strong>in</strong> st<strong>in</strong>ga Moravei,<br />
dar cg prima lor ob1r0e este a se eguta <strong>in</strong> Toplita, ceva mai spre miazgzi.<br />
In Rama Bosniei, de l<strong>in</strong>e, frontiera de apus a Hertegov<strong>in</strong>ei, avem doug<br />
rotacisme : Buder i Laganthiei. Primul pastreazg cuv<strong>in</strong>tul rom. buc<strong>in</strong>,<br />
bucen (< lat. buc<strong>in</strong>um) rotacizat i preluat de populatia sirbg In forma,<br />
Wen EagaruSiei are la bazg cuv<strong>in</strong>tul a legdna < lat. levig<strong>in</strong>are
CARACTERUL ETNIC AL VLAHILOR 159.<br />
la Vranje, iarspre apus, p<strong>in</strong>g <strong>in</strong> Dr<strong>in</strong>a, pe tot cursul acestui riu. A doua<br />
zong cupr<strong>in</strong>de teritoriul de contact cu dacorom<strong>in</strong>ii, <strong>in</strong> sudul Dungrii, de<br />
la Timoc p<strong>in</strong>g In Morava §i de la Nig spre rgsgrit, p<strong>in</strong>g <strong>d<strong>in</strong></strong>colo de muntil<br />
Baleani. In aceste doug zone, str<strong>in</strong>s legate, trebuie plasatg patria de orig<strong>in</strong>e<br />
a celor doug dialecte <strong>balcanice</strong> : istrorom<strong>in</strong> i meglenorom<strong>in</strong>.<br />
Pu§cariu constatg o seam*/ de potriviri <strong>in</strong>tre dialeetul istrorom<strong>in</strong><br />
§i <strong>in</strong>tre limba vorbitg de vlahi : prefacerea lui dz §i d <strong>in</strong> z §i P, care ar<br />
putea s'a, fie veche (de ex. Marl<strong>in</strong>i, Zeei, 2urovie i probabil Buza) §i redarea<br />
lui ct protonic pr<strong>in</strong> a (Bradel, Katun, Manat, Oparitul, Ratunda, Zmantare)<br />
ceea ce ar fi <strong>in</strong>ceputul unei rostiri caracteristic e a dialectului istrorom<strong>in</strong>.<br />
Formele Gjureski Do <strong>d<strong>in</strong></strong> Muntenegiu §i Andresko (Bosnia) s<strong>in</strong>t istrorom<strong>in</strong>e<br />
(sufixul onomastic -escu, Giadresku, Zelesko)1. Tot asemcncanumele<br />
Porta (Krajigte-Vlas<strong>in</strong>a) i Gropa (Ku6i) devenite caracteristice pr<strong>in</strong> reducerea<br />
diftongulni oa <strong>in</strong> o2. Deosebiri nu releva, decit una : diftongii au,.<br />
§i eu nu se schimbg, <strong>in</strong> av, (iv §i ev, ci se pgstreaz5, sau evolueazg chiar<br />
la ao, eo (io): Prijot, Taure, Taor. Ovservam <strong>in</strong>sg cg apelativul <strong>d<strong>in</strong></strong> urmg,<br />
<strong>in</strong>trebu<strong>in</strong>tat ea toponimic, se <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>g eu formele urmhtoare : Tavriei<br />
(<strong>in</strong> Temniéi, <strong>d<strong>in</strong></strong> st<strong>in</strong>ga Moravei) §i Tachorski Brijeg (<strong>in</strong> Bosnia), ambde<br />
deci <strong>in</strong> zona argtatä de noi ca rotacizantg ; de all parte, <strong>in</strong> Kolubara, la<br />
capaul curentului de migratiune venit <strong>d<strong>in</strong></strong> t<strong>in</strong>utul <strong>d<strong>in</strong></strong>tre Timoc §i Morava,<br />
am constatat toponimicele Taor, Taorska Stijena, Taore, iar l<strong>in</strong>gg Skoplje,<br />
<strong>in</strong>tre P6<strong>in</strong>ja §,i Vardar, tot forma Taor. Observgm c <strong>in</strong> regiunea <strong>d<strong>in</strong></strong> urmg<br />
noi banuim o <strong>in</strong>filtratiune dacorom<strong>in</strong>5, venitg <strong>d<strong>in</strong></strong>spre muntii Bulgariei.<br />
Pentru a aprecia istorice§te aceste deosebiri, ne yearn nevoiti a<br />
subl<strong>in</strong>ia ceea ce reiese ,§i <strong>d<strong>in</strong></strong> expunerile de p<strong>in</strong>g aici, ea, <strong>vlahii</strong>, care aveau<br />
sg vorbeascg dialectul istrorom<strong>in</strong>, au plecat <strong>d<strong>in</strong></strong> teritoriul situat la st<strong>in</strong>ga<br />
Moravei cel mai tirziu <strong>in</strong> secolul al XII-lea i, a§ez<strong>in</strong>du-se <strong>in</strong> regiunea muntoasg<br />
a Dalmatiei, <strong>d<strong>in</strong></strong>tre Mora 'ea §i Neretva, au format nucleul de unde a<br />
iradiat populatia istrorom<strong>in</strong>g <strong>in</strong> secolele al XV-lea §i al XVI-lea. Urmele<br />
romanice <strong>d<strong>in</strong></strong> lirisoave §i toponimia regiunilor sirbe§ti derivg <strong>in</strong>s5, <strong>in</strong> cea.<br />
mai mare parte de la <strong>vlahii</strong> rgma§i pe loc, <strong>in</strong> patria lor strgveche.<br />
Nu tot a§a de clar vedem raportul acestor vlahi cu meglenorom<strong>in</strong>ii<br />
a§ezati pe Vardar, <strong>in</strong> regiunea Gjevgjeli. Prezenta termenului eittun ca unul<br />
ce era impgm<strong>in</strong>tenit <strong>in</strong> dialectul lor, ne determ<strong>in</strong>g sä le presupunem patria<br />
de, orig<strong>in</strong>e <strong>in</strong> apropierea imediata, a vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia. Lipsa rotacismului<br />
pledeaza, tot pentru o regiune situatg mai <strong>in</strong>spre rgsgrit, ca §i faptul cA<br />
.<strong>in</strong> teritoriile astgzi sirbe§ti n-au lgsat urme de limbä, specifice dialectului lor.<br />
1 SeXtil Pu§eariu, Sludii istrorom<strong>in</strong>e, II, p. 297.<br />
2 Ibidem, II, p. 330. Pentru caracterul romln al numelui Gropa este 0 Erdeljanovi6,<br />
Naselja, 24, p. 273.<br />
www.dacoromanica.ro
VLM-III NORD BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
Toponirnicele Mer, Merul, Merulja pot fi considerate megleno,<br />
rom<strong>in</strong>e, ca 1i termenul poturnata, <strong>in</strong>tilnit la Mijaci <strong>d<strong>in</strong></strong> Mavrovol. Numele.<br />
Vlasi, ce se d i azi locuitorilor <strong>d<strong>in</strong></strong> regiunea rnuntoaS6 a Pe'<strong>in</strong>jei Supe.<br />
rioare, ne ream<strong>in</strong>teste faptul e, meglenorom<strong>in</strong>ii se numese <strong>in</strong> graiul lor<br />
v1a0. Presupun<strong>in</strong>dule leagt<strong>in</strong>ul str'Avechi <strong>in</strong> regiunea Strumei, contactul<br />
en Rodope e foarte apropiat.<br />
Deplasarea lor <strong>in</strong> asezArile de azi o atribuim epocii <strong>in</strong> care tureii au<br />
acordat pretut<strong>in</strong>deni libertate de miseare populatiei vlahe, jumAtatea a<br />
doua a secohilui al XV-lea si <strong>in</strong> secolul al XVI-lea, e<strong>in</strong>d se vor fi mutat<br />
<strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> muntii Tomor <strong>in</strong> Albania, si cei <strong>d<strong>in</strong></strong> Gope i Muloviste, <strong>in</strong><br />
Macedonia de nord, precum si cei <strong>d<strong>in</strong></strong> regiunea Mavrovo.<br />
Cf. Al. Rosetti, Influenla limbilor slave meridionale asupra limbii romlne (sec. V I XII),<br />
p. 48 : pulurnari a Intoarce (u§a)".<br />
www.dacoromanica.ro
CONSIDERATII ISTORICE<br />
Vechimea asezaHlor vlahe i resfirarea bar<br />
Asezarile vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> secolele al X-lea XVI-lea ocupà, dupa cum<br />
am v/zut, un teritoriu destul de b<strong>in</strong>ecunoscut <strong>in</strong> jumatatea nordica a<br />
Pen<strong>in</strong>sulei Balcanice. Nucleele lor de capetenie se gasesc Inca' tot Inlauntrul<br />
zonei formate de romanitatea dunareanal, pr<strong>in</strong> asimilarea populatiei<br />
autohtone In primele sase veacuri ale erei noastre. Dar s-au produs i modificari<br />
<strong>in</strong>semnate. Romanitatea Moesiei Inferioare nu mai exista In jumatatea<br />
a doua a <strong>evul</strong>ui de mijloc, iar cele doug, Dacii sud-dunarene au pastrat<br />
numai fragmdntar resturile lat<strong>in</strong>itatii de o<strong>d<strong>in</strong></strong>ioara. Nordul Moesiei<br />
Superioare, fasia ce se <strong>in</strong>t<strong>in</strong>de de la Margum (Morava) p<strong>in</strong>a la Sirmium,<br />
In apropierea imediata a Dunarii, a fost de asemenea pierduta. La sud <strong>in</strong>s*/<br />
prov<strong>in</strong>cia aceasta va adaposti timp de aproape nil mileniu pe descendentii<br />
autohtonilor romanizati, pe care a va feri de asimilare doar izolarea lor<br />
social/. i <strong>in</strong> Dardania se pare ca s-au ment<strong>in</strong>ut <strong>in</strong> Intregime, iar <strong>in</strong> Praevalis<br />
poate numai <strong>in</strong> parte. Resturile care se constata <strong>d<strong>in</strong></strong>colo de vechea<br />
frontier/ a romanitatii <strong>balcanice</strong>, Iii Rodope, <strong>in</strong> valea Maritei i pe malul<br />
Marii Negre, ba chiar si cele <strong>d<strong>in</strong></strong> jurul Sofiei, s<strong>in</strong>t revarsari ulterioare, datorite<br />
mai ales felului de viata a pastorilor vlahi dar i penetratiei<br />
slave si bulgare. Acesta e i cazul vlahilor i morlacilor <strong>d<strong>in</strong></strong> h<strong>in</strong>terlandul<br />
litoralului dalmat<strong>in</strong>, <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia si Croatia.<br />
_<br />
Vechimea acestei configuratii geografice a vlahilor presarati <strong>in</strong> masa<br />
imensa a populatiei slave se poate dovedi pr<strong>in</strong> numeroase mentiuni istorice.<br />
Prima mentiune o avem <strong>d<strong>in</strong></strong> anul 976 c<strong>in</strong>d, dupa liedrenos, un descendent<br />
al tarilor bulgari, David, a fost ucis lIng loeul numit Stejarii<br />
1<br />
C. Jireek, Die Romanen, I. p.13 §i urm.<br />
11. a. 20 25.<br />
www.dacoromanica.ro
162 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
Frumosi, Intre Prespa si Castoria, de care niste vlahi cglgtoril. Vlahif<br />
cglatori" s<strong>in</strong>t cei <strong>d<strong>in</strong></strong> t<strong>in</strong>utul situat la nord de Prizren, care se <strong>in</strong>deletniceau.<br />
cu conducerea caravanelor, form<strong>in</strong>d o clasg b<strong>in</strong>ecunoscutA de luisoavele<br />
domnitorilor sirbi. Ei nu s<strong>in</strong>t arom<strong>in</strong>i (la care vor fi existat de asemenea<br />
chirigii cgrvgnari, fgrg a se numi <strong>in</strong>sg, niciodath cglgtori oditai"), ci<br />
vlahi <strong>d<strong>in</strong></strong> zona nordicg, aflati <strong>in</strong> exereitiul rneseriei bor. Ceea ce §tim despre<br />
ei nu ne Indreptg,teste a-i considera asezati titre Prespa i Castoria2.<br />
A doua mentiune e <strong>d<strong>in</strong></strong> anul 1019 ; In acest an, <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> toatg, Bulgaria"<br />
au fost supusi de-a dreptul arhiepiscopului <strong>d<strong>in</strong></strong> Ohrida. Pr<strong>in</strong> Bulgaria<br />
se <strong>in</strong>telege <strong>in</strong>treg teritoriul anexat de Vasile II imperiului sail, pr<strong>in</strong> urmare<br />
nu numai partea apuseana a Macedoniei, cu centrul In Ohrida, ci si <strong>nordul</strong><br />
dunarean. Am fi mai preci§i daca ne-am g<strong>in</strong>di la teritoriul celor 30 scaune<br />
episcope§ti, de sub a cgror jurisdictie au fost sco0 <strong>vlahii</strong>. Impgratul creeazg.<br />
o situatie privilegiatg, vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> toata Bulgaria, Inatur<strong>in</strong>d jurisdictia<br />
episcopilor locali. Hrisovul acesta ne arata Ina i starea lor difuzg,. Ei nu<br />
s<strong>in</strong>t compacti pentru a constitui un episcopat cu rese<strong>d<strong>in</strong></strong>tg proprie, ci<br />
resfirati In toata Bulgaria". Pe l<strong>in</strong>gg, numarul redus, ce se deduce In<br />
chip logic <strong>d<strong>in</strong></strong> text, hrisovul impgratului Vasile II ne dá dreptul a consider%<br />
pe <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> secolele al XIII-lea 0 al XIV-lea ea exist<strong>in</strong>d la Inceputul secolului<br />
al XI-lea : mai mult Inca, evident cgi situatia aceasta este o mo§tefire<br />
a imperiului bulgars. Daeg, este a§a, <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> toatg, Bulgaria" reprez<strong>in</strong>ta<br />
asezárile <strong>d<strong>in</strong></strong> Haemus 0 <strong>d<strong>in</strong></strong> valea Moravei, Indeosebi pe cei <strong>d<strong>in</strong></strong>tre<br />
Brani6evo 0 Nig, dar tot a§a i pe cei <strong>d<strong>in</strong></strong> Rodope si valea Vardarului,.<br />
precum §i pe <strong>vlahii</strong> stabiliti In teritoriul situat la nord de Skoplje. Se §tie<br />
cá izvoarele bizant<strong>in</strong>e Ana Comnena i Nicetas Choniates confirma.<br />
pentru secolele urmatoare existenta lor In regiunea Haemusului, precum<br />
0 mai la sud, In valea Maritei 0 <strong>in</strong> Rodope.<br />
In t<strong>in</strong>utul Prizrenului 0 la nord de Skoplje atestarea documentarg<br />
Intirzie p<strong>in</strong>g In 1198 fid 1220, dar aceasta Intirziere e compensatä de <strong>in</strong>formatiunile<br />
bogate ale hrisoavelor manastiresti daruite de Nemanizi. L<strong>in</strong>gg,,<br />
Skutari se pomenesc <strong>vlahii</strong>, mai frith, In anul 1280, cam tot atunci (1278><br />
Ins/ 0 In teritoriul Raguzei. Vechimea a<strong>d<strong>in</strong></strong>ca a a§ezgrilor de vlahi de<br />
Rugg, litoral e confirmatg, de Presbiterul <strong>d<strong>in</strong></strong> Dioclea (jumatatea a doua a<br />
1 G. Murnu, Istoria romtnilor <strong>d<strong>in</strong></strong> P<strong>in</strong>d-, p. 9 : Trap& TIvaw paxcov oavrv<br />
2 M<strong>in</strong>d cAlAtori, turmari (ponosnici), ei se mi§cau de la un capat al <strong>pen<strong>in</strong>sulei</strong> la celA<br />
lalt. NI s-au pAstrat <strong>in</strong>formatii i despre alte conflicte, pe care le-au avut <strong>in</strong> astfel de<br />
drumuri : cel mai b<strong>in</strong>ecunoscut e descris de JirOek, <strong>in</strong> Wlachen und Maurowlachen, p. 115.<br />
0 caravanA de vlahi atacA i jefuleite pe raguzanii bAtuti de Radoslav Pavlovit (1430).<br />
3 I. Sntgarov, Istorija na ohridskata arhiep., I, p. 53-54, dupA care ImpAratul Vasile II<br />
a cAutat sA ment<strong>in</strong>A toate legiuirile ce au existat sub tarul Samuil : De aceea a acordat_<br />
poporului bulgar privilegiul de a fi adm<strong>in</strong>istrat de conducdtori proprii i dupA oblcehull.<br />
proprii".<br />
www.dacoromanica.ro
CONSIDERATII ISTORICE 163<br />
1 Fr. Read, Documenfa, p. 81.<br />
2 Afirmatia lui P. Skok, cA acesti viabi nan cunoscut asezArile statornIce", e desm<strong>in</strong>tita<br />
de realitatile istorice ale <strong>evul</strong>ui de mijloc. (Cf. Dr. P. Skok, Dolazak Slovena na Mediteran,<br />
p. 126).<br />
secolului al XII-lea), care Ii cunomte sub denumirea de morovlahi. Numele<br />
de persoane <strong>d<strong>in</strong></strong> secolul al IX-lea, pe care nu numai Jiraek, ci i Stiff lay<br />
le consider& <strong>in</strong>contestabil romanice, s<strong>in</strong>t ale unor §erbi, care au putut fi<br />
adu0 <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>in</strong>teriorul <strong>pen<strong>in</strong>sulei</strong>. Dac6 s-ar dovedi ca atare, ele se pot<br />
considera drept primele probe de limb& romanic6. Mai sigure s<strong>in</strong>t Negulus<br />
la Zara Vecchia <strong>in</strong> anul 1070, apoi Dram Ns FA Deduius, l<strong>in</strong>g& Spalato <strong>in</strong><br />
1080. In f<strong>in</strong>e, Raclul, pomenit <strong>in</strong> Tagliamento <strong>in</strong>tro anii 1170-1180,<br />
<strong>in</strong>cheie lista mai elocventg, cleat ne-am fi a0eptat.<br />
Ad luggim c 1ntr-un privilegiu al regelui croat Kregimir, <strong>d<strong>in</strong></strong> anul<br />
1070, se mentioneaz& vlahi pe <strong>in</strong>sula Pago ( uillas Pagi: Pecani,<br />
Murowlani, viasia...), dacA' aceste toponimice reproduc exact textull.<br />
In tot cazul ele se apropie de aspectele mai tirzii ale numelui vlahilor<br />
0 se pot considera, alAturi de numele romanice <strong>in</strong>tilnite In documentele<br />
orawlor dalmat<strong>in</strong>e <strong>d<strong>in</strong></strong> secolul al XI-lea, drept dovadg, pentru Inceputul<br />
<strong>in</strong>filtratiilor vlahe In aceste regiuni.<br />
Dar vechimea acestei configuratii geografice a vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>nordul</strong><br />
Pen<strong>in</strong>sulei Balcanice o dovedese i <strong>in</strong>formatiile ce le avem despre feluritele<br />
grupe care s-au constituit <strong>in</strong> cursul timpulni. Ele se diferentiazI una de<br />
alta pr<strong>in</strong> formele de organizare social i pr<strong>in</strong> raporturile lor fata de statul<br />
<strong>in</strong> care se adApostesc. Vlahii <strong>d<strong>in</strong></strong> Haemus dispun de cet'ati, dau ostaci<br />
luptltori, iar cApeteniile lor conduc rAzboiul impotriva bizant<strong>in</strong>ilor c ant<br />
In stare s& creeze un imperiu nou cu o <strong>d<strong>in</strong></strong>astie proprie. Ei reprez<strong>in</strong>tg), pr<strong>in</strong><br />
urmare, o populatie veche i In simbioz str<strong>in</strong>s cu populatia slavobulgarl.<br />
Vlahii <strong>d<strong>in</strong></strong> statul medieval sirbesc nu ant factor politic, ei apar ca<br />
pgstori, crescAtori de animale i chirigii. Cele doll& clase, vo<strong>in</strong>icii §i call-<br />
torii, In care ant Inglobati, formeaz& mns, al&turi de agricultorul slrb,<br />
izvorul de apetenie al veniturilor rii. In partea de nord a Serbiei a§eza'rile<br />
lor se numese sate, <strong>in</strong> slrbecte selo", In regiunea Prizrenului InsA, In<br />
Kosovo Polje 0 <strong>in</strong> regiunea muntilor 8ar, &annul pare a reprezenta exclusiv<br />
forma de acezare a acestor pIstori. C6tunul nu e acezare vremelniea, ci cu<br />
o stabilitate ce se poate urnalri In documente. E adevarat c pAstorul vlah<br />
se mi§c1 nelncetat, dar In. cele mai multe <strong>d<strong>in</strong></strong> hrisoavele sirbecti se fixeaz/<br />
ci iernaticele, care shit o dovadg, nelndoielnic& despre micarile lor periodice.<br />
Transhumanta el pr<strong>in</strong> urmare, pr<strong>in</strong> excelentl, caracteristica p&storitului<br />
vlah <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia, Zeta, Muntenegru, Hértegov<strong>in</strong>a 0 Dalmatia, p<strong>in</strong>g.'<br />
la venirea turcilog. Dar ei nu slut numai plstori de oi, ci dispun 0 de vite<br />
www.dacoromanica.ro
164 VLAHII NORD BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
si cai, fac pe chirigii regatului i ai manästirilor, poarta cu caravanele de<br />
cai marfurile raguzanilor i aduc Bare <strong>in</strong> <strong>in</strong>teriorul tarii <strong>d<strong>in</strong></strong> depozitele litoralului<br />
dalmat<strong>in</strong>. Vlahii <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia traiesc, <strong>in</strong> f<strong>in</strong>e, sub conducerea unor<br />
juzi, primichiuri i cnezi, i, cei mai multi, In fatii".<br />
Cei asezati spre apus de Durmitor, <strong>in</strong> Muntenegru i Hertegov<strong>in</strong>a<br />
au avut de asemenea catunul ca forma de asezare omeneasca dar caracteristica<br />
lor de capetenie este viata <strong>in</strong> triburi, pe care n-o gasim la cei <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Serbia. Ea nu poate 0, fie explicata decit ca rezultatul unei simbioze<br />
<strong>in</strong>delungate cu triburile albaneze i sirbesti <strong>d<strong>in</strong></strong>. aceste regiuni. Triburile<br />
vlahilor au ocupat aici cele mai bogate pasuni nu numai In munti, ci<br />
la poalele lor, de-a lungul podisurilor en. clim dulce. Ei erau exclusiv<br />
pastori i chirigii. Toponimicele ramase dupa ei ream<strong>in</strong>tese viata pastorala<br />
: muntele Durmitor, un altul Visätor (mentionat India data astfel,<br />
pe urma tot Visitor) 0 Tipitor (de la rom. a atipi), Murgute (un podis sub<br />
Durmitor) i Palator (rom. spaligtor), un vad pe riul Dr<strong>in</strong>a, unde se spala<br />
l<strong>in</strong>a. Triburile <strong>in</strong>sesi poarta uneori nume plastice romanice : Alunoviói,<br />
Visulovi di, Bukurovidi, Piperi, o familie <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>in</strong>sulele dalmat<strong>in</strong>e Mrljani<br />
(adica mirlani), un sat <strong>in</strong> Muntenegru se cheama Meuga (rom. ma' eiudt),<br />
iar un kw In Visoki, (Bosnia), Mnugani. Dupa profesorul Erdeljanovid,<br />
este <strong>in</strong>admisibil a se crede ca slrbii au asteptat colonizarea vlaha "Ana<br />
<strong>in</strong> secolele, sa zicem, al IX-lea sau al X-lea, pentru ca s5, afle de la<br />
ei ca Durmitorul i Visitorul se cheama cu acest nume. Meritosul<br />
antropogeograf adauga : e absurd a se presupune despre regiunile acestea<br />
ea au fost, cu totul pustii, fara nici un rest de populatie veche, dud se<br />
stie eS, ele erau b<strong>in</strong>e populate. Invatatul sirb confirma deci vechimea mare<br />
a asezarilor vlahe de aid : ele ne pot ispiti s coborim p<strong>in</strong>g <strong>in</strong> epoca<br />
ocupatiei slave <strong>d<strong>in</strong></strong> aceste regiuni, <strong>in</strong> secolul al VIII-lea, daca am aproba<br />
rationamentul au.<br />
Vlahii <strong>d<strong>in</strong></strong> valea Cet<strong>in</strong>ei si <strong>d<strong>in</strong></strong> banatul" croat au un aspect<br />
social cu totul deosebit. Ei slut agricultori asezati <strong>in</strong> preajma cet4ilor,<br />
dispun de privilegii vechi i Ii traiese viata, am putea spune, <strong>in</strong>tr-o<br />
quasi autonomie", sub capi" proprii. Legea" lor vlaha constituie<br />
o codificare de drepturi si nu un catastif de sarc<strong>in</strong>i i obligaiuni, ca la<br />
<strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> imperiul tarului DuAan. S<strong>in</strong>t asezati <strong>in</strong> sate si In catune, iar<br />
mai marii lor se numesc catunari". tmpartiti <strong>in</strong> unitati militare deosebite,<br />
servese cu cre<strong>d<strong>in</strong></strong>ta pe o seama, <strong>d<strong>in</strong></strong>tre magnatii croati, ca i pe banul<br />
tarii. Daca nu traiesc exclusiv <strong>d<strong>in</strong></strong> pastorit, ca cei <strong>d<strong>in</strong></strong> regiunile situate<br />
la sud de Neretva, ei mai t<strong>in</strong> totusi turme de oi, care se misca periodic<br />
<strong>in</strong>tro litoralul cu clima mai bl<strong>in</strong>da si muntii Velebitului sau <strong>in</strong>tre muntii<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>nordul</strong> orasului Fiume si <strong>in</strong>tre Gacko. Baal, marele istoric croat,<br />
www.dacoromanica.ro
CONSIDERATII ISTORICE 165<br />
alma <strong>in</strong>ceputul <strong>in</strong>filtratiunilor vlahe <strong>in</strong> Croatia <strong>in</strong> secolele al XII-lea<br />
§i. al XIII-lea ; noi credem <strong>in</strong>s& ea ea trebuie datata en cel put<strong>in</strong> don/<br />
veacuri mai <strong>in</strong>a<strong>in</strong>te, pentru ea evolutia lor <strong>in</strong> noua patrie sa poata fi<br />
explicat a.<br />
Concluzia sigura ce se despr<strong>in</strong>de <strong>d<strong>in</strong></strong> aceste expuneri este, pr<strong>in</strong><br />
urmare, ea' tabloul rasp<strong>in</strong>dirii geografice a vlahilor balcanici, vazut <strong>in</strong><br />
secolele al XII-lea al XV-lea, este foarte vechi §i. dateaza mult <strong>in</strong>a<strong>in</strong>te<br />
de secolul al X-lea. Evolutia lor social/ deosebita, precum 10. disparitia<br />
totall a clasei orkene0i, distrusa la primul iure§ al slavilor euceritori<br />
ci chiar a populatiei agricole, asimilata aproape :complet <strong>in</strong> secolele ce au<br />
nrmat, confirma o asemenea concluzie. Pa'rerea lui Erdeljanovi6 ca'<br />
sirbii an imprumutat de la vlahi numele Durmitorului 0 al Visitorului,<br />
In pragul secolului al VIII-lea, pare astfel a avea un temei real.<br />
0 alta constatare ce se impune, <strong>in</strong> temeiul cereetarilor faeute, este<br />
el aria de rasp<strong>in</strong>dire a elementului vlah <strong>in</strong> Pen<strong>in</strong>sula Balcanica, trebuie<br />
considerata drept rezultat al unui <strong>in</strong>delungat proces istorie.<br />
Mai <strong>in</strong>tii, <strong>in</strong>sa§i traditia istorica foarte veche, de0 pluteOe <strong>in</strong> <strong>in</strong>tuneric,<br />
ne <strong>in</strong>deamna sa adoptam aceasta parere. Kekaumenos aduce pe<br />
arom<strong>in</strong>i <strong>d<strong>in</strong></strong> regiunile situate l<strong>in</strong>ga Dunare i Sava, pr<strong>in</strong> Rascia <strong>d<strong>in</strong></strong> veacul<br />
al XI-lea,1 crede deci <strong>in</strong>tr-o mi§care de la nord la sud. Presbiterul <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Dioclea, care a trait <strong>in</strong> jumatatea a doua a secolului al XII-lea, considera<br />
pe mororlahi de orig<strong>in</strong>e <strong>d<strong>in</strong></strong> prov<strong>in</strong>cia lat<strong>in</strong>ilor"2, sub care nu se pot<br />
<strong>in</strong>telege decit teritoriile romanizate <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>nordul</strong> <strong>pen<strong>in</strong>sulei</strong>, mai ales ca<br />
deplasarea vlahilor o atribuie venirii bulgarilor. In f<strong>in</strong>e, §i autorul anonim<br />
al descrierii geografice <strong>d<strong>in</strong></strong> anul 1308 crede a Oi a masa <strong>in</strong>t<strong>in</strong>sa de vlahi<br />
care locuiesc <strong>in</strong> Macedonia, au venit <strong>d<strong>in</strong></strong>spre nord spre sud, alungati de<br />
nnguria. Traditia se bazeaza pe o realitate istorica prea b<strong>in</strong>ecunoscuta :<br />
navalirea slava* a imp<strong>in</strong>s elementele autohtone de la nord spre sud §i. de<br />
la est spre vest, iar expansiunear,politica bulgara <strong>d<strong>in</strong></strong> secolele IX §i. X a<br />
determ<strong>in</strong>at aceea§i directie curentelor de migratiune.<br />
Este adevarat ea nici izvoarele istorice privitoare la teritoriul<br />
bnlgar, nici cele <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia nu ne-au pastrat vreo care despre mi§cari mari<br />
ale vlahilor. Cei <strong>d<strong>in</strong></strong> Byzia, care apar <strong>in</strong> apropierea Constant<strong>in</strong>opolului<br />
§i s<strong>in</strong>t trecuti <strong>in</strong> Asia Mica, privesc sfir§itul secolului al XIII-lea f}i. ant<br />
pastori veniti sail ierneze turmele de oi, iar <strong>vlahii</strong> coboriti la Athos §Ii.<br />
a§ezati temporal acolo, poate sa fi fost arom<strong>in</strong>i. Harta ne am-a ca kii<br />
<strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Rodope §i <strong>d<strong>in</strong></strong> rivalea Strumei s-au despr<strong>in</strong>s <strong>d<strong>in</strong></strong> ramura nordica,<br />
2 G. Popa Lisseanu, Dacia In autorii clasici, II, p. 123.<br />
2 Schwandtner, Scriptores rerum hungaricarum etc., III, p. 478.<br />
3 G. Popa Lisseanu, lzooarele istoriei romtnilor, II, p. 17.<br />
www.dacoromanica.ro
166 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
fie ea rezultatul unei expansiuni pastorale, fie imp<strong>in</strong>§i de valul navalitorilor.<br />
Aceea§i <strong>in</strong>terpretare o dam si pentru <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Anchialos si Mesemvria<br />
si pentru cei <strong>d<strong>in</strong></strong> valea Maritei. Ei too se gasesc <strong>in</strong>tr-un teritoriu, care<br />
apart<strong>in</strong>ea zonei grecesti si de aceea e cu neput<strong>in</strong>ta a-i considera autohtoni.<br />
Exista <strong>in</strong>sa §i documente care admit posibilitatea pentru deplasarea<br />
vlahilor : c<strong>in</strong>d tefan Nemanja daruieste vlahi manastirilor <strong>d<strong>in</strong></strong> Hilandarr<br />
lntr-o regiune nou ocupata de la bizant<strong>in</strong>i, el ia toate masurile ca acestia<br />
sa nu se refugieze <strong>in</strong> teritoriul fiului sau, al marelui jupan sirbesc, adica<br />
de la Prizren spre nord-vest. Regele Urd Milut<strong>in</strong> <strong>in</strong> hrisovul daruit<br />
Hilandarului dispune (12821-1298) : C<strong>in</strong>e v<strong>in</strong>e <strong>d<strong>in</strong></strong> tara stre<strong>in</strong>a, <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
afara de regatul nostru, la sf. biserica, fie panic, fie vlah, fie orice stre<strong>in</strong>,<br />
sg fie al sf. biserici". Se admite deci un curent de migratiune. Intre <strong>vlahii</strong><br />
manastirilor sirbesti, unul se chiama Ban, altul Dunav i un altul Human,<br />
ceea ce arata, daca nu orig<strong>in</strong>ea, cel put<strong>in</strong> o <strong>in</strong>fluenta de la nord. Bugarski<br />
Katun, pomenit <strong>in</strong> donatia manastirii Banja, la <strong>in</strong>ceputul secolului al<br />
XIV-lea, <strong>in</strong>dica orig<strong>in</strong>ea <strong>d<strong>in</strong></strong>, Bulgaria ; <strong>vlahii</strong> au venit, poate, nu de mult,<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong>tr-o regiune supusa celui de-al doilea imperiu. Vlasi Sremljani ai<br />
manastirii Mani (1330) dovedeste orig<strong>in</strong>ea nordica, <strong>d<strong>in</strong></strong> Sirmium, a acestor<br />
vlahi, al caror sat exista' si astazi. Intre cuv<strong>in</strong>tele de orig<strong>in</strong>e slava, ale istrorom<strong>in</strong>ilor,<br />
<strong>in</strong>vatatul Miklosich a gasit uncle, care n-au putut fi imprumutate<br />
In Istria, nici <strong>d<strong>in</strong></strong> limba croatilor, nici a slovenilor (demboc a<strong>d<strong>in</strong></strong>c",<br />
dob<strong>in</strong>dese, grumb, timpese, unditd). Ele se explica numai pr<strong>in</strong> limba bulgara.<br />
Forma Dumboka se aude si azi <strong>in</strong> unele <strong>in</strong>sule <strong>d<strong>in</strong></strong> Adriatica, pe unde s-au<br />
retras <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> acelasi val care a ajuns si In Istria. Lucijan Marció<br />
atribuie <strong>in</strong>fluentei romanice pronuntarea cu nazalg a unor cuv<strong>in</strong>te slave<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> dialectul acestor <strong>in</strong>sule situate l<strong>in</strong>g5, Zara i Sebenicol. Credem cä are<br />
dreptate, cu atit mai mult ca1 <strong>in</strong> acelea0 <strong>in</strong>sule <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>lm i alte nume<br />
cu caracter pronuntat romanic : Mao"ukat, Munóel. 0 asemenea directie de<br />
migratiune, plecatá de pe teritoriul l<strong>in</strong>gvistic bulgar, o dovedeste si numele<br />
unei familii <strong>d<strong>in</strong></strong> Stara Crna Gora2, anume Gjalei ; <strong>in</strong> ea se recunoaste<br />
u§or un derivat de la cuv<strong>in</strong>tul bulgar del, care <strong>in</strong> forma romanica se pronunta<br />
deal. Djalei, cu fonetismill muntenegr<strong>in</strong> (cf. djed = ded), <strong>in</strong>seamna<br />
9,locuitori <strong>d<strong>in</strong></strong> deal", deleni", dar persistenta acestui cuv<strong>in</strong>t nu se poate<br />
explica decit pr<strong>in</strong> Inriurirea unui element stra<strong>in</strong>, adica a eelui vlah.<br />
Cuv<strong>in</strong>tul se gaseste <strong>in</strong>sa si In Kraj<strong>in</strong>a Bosniei, <strong>in</strong> Biha6, unde o familie<br />
se numeste tot Djal3. Nu gresim deci, daca consideram si forma acestui<br />
cuv<strong>in</strong>t drept calauza pentru a stabili directia migratiunilor vlahe.<br />
1 Naselja, 26, p. 530.<br />
2 Ibidenz, 24, p. 176-177; sat In Cekl<strong>in</strong>a.<br />
s Ibidem, 20, p. 495.<br />
www.dacoromanica.ro
CONSIDERATII 1STORICE 167<br />
Documentele raguzane ne <strong>in</strong>gAduie s constaam mi§carea de migraliune<br />
a vlahilor.numai <strong>in</strong> secolele al XIV-lea §i al XV-lea, dud <strong>in</strong>sg, pare<br />
-destul de <strong>in</strong>tensá. La 1332, un -ealuggr se obligg, atre raguzani s'a determ<strong>in</strong>e<br />
pe Vlahii <strong>d<strong>in</strong></strong> c<strong>in</strong>cizeci de &tune a se a§eza pe teritoriul lor. In Stagno<br />
_nu veneau <strong>vlahii</strong> numai pentru a ierna turmele de oi, ci unii s-au a§ezat<br />
,chiar statornic (sec. al XIV-lea). Mi§carea de populatie <strong>d<strong>in</strong></strong> preajma litorahilui<br />
dalmat<strong>in</strong> o atesa <strong>in</strong> 1461 Stjepan Tomagevié, c<strong>in</strong>d face o donatie<br />
<strong>in</strong> Bulj<strong>in</strong>a, spre sud de Stoc : un cAtun de vlahi, care s<strong>in</strong>t §i care vor<br />
mai veni". MArturia <strong>d<strong>in</strong></strong> urmg, dateazg, <strong>in</strong>sä <strong>d<strong>in</strong></strong> epoca <strong>in</strong> care migratiunile<br />
spre nord ale populatiei s<strong>in</strong>t provocate de presiunea turcilor, en toate<br />
ol ele se <strong>in</strong>tetesc numai atre sfir§itul acestui secol 0 <strong>in</strong> eel urmg,tor.<br />
ITn studiu al lui Vladimir Skarid despre orig<strong>in</strong>ea populatiei In<br />
mord-vestul Bosniei ne aratä1 a a existat de fapt i <strong>in</strong> veacurile anterioare<br />
cuceririi turce§ti o permanentA migratiune de la est spre nord-vest,<br />
.nu numai a populatiei sirbe§ti, ci 0 a celei vlahe. Fostul director al Muzeului<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Sarajevo, cAut<strong>in</strong>d sg, stabileascá filiatiunea satelor <strong>d<strong>in</strong></strong> regiunea<br />
.am<strong>in</strong>titA a Bosniei, a dovedit mai presus de orice <strong>in</strong>doialä i mi§carea de<br />
migratiune a vlahilor de la rAsIrit spre apus 0 de la sud-est spre nord-est .<br />
Astfel satul Ardomelje, situat <strong>in</strong> t<strong>in</strong>utul Ljubugk, Vlasi Hardomiliói<br />
shit mentionati de voievodul Iuraj <strong>in</strong> 1434, 10 are orig<strong>in</strong>ea la<br />
Kudi <strong>d<strong>in</strong></strong> Muntenegru. Drobnjaci <strong>d<strong>in</strong></strong> Muntenegru au plecat de pe Kosovo<br />
-uncle, Intro Ferizovi i 8t<strong>in</strong>a1ja, o <strong>in</strong>Altime se nume§te tot a§a. Put<strong>in</strong><br />
mai la sud, <strong>in</strong> Skopska Crna Gora, la sud-est de Kakanik, existl de ase-<br />
_menea un Drobnjak. i St. Tomid, care a studiat pe Drobniaci, sust<strong>in</strong>e<br />
,eä e <strong>in</strong> afarl de orice discutie faptul c Drobnjacii <strong>d<strong>in</strong></strong> nord (1376) s<strong>in</strong>t<br />
tcoloni de ai celorlali. In,nord-vestul cimpiei de la Gacko se aflA un sat<br />
cu numele Na<strong>d<strong>in</strong></strong>ii, ai arui <strong>in</strong>temeietori au plecat, desigur, <strong>d<strong>in</strong></strong> atunul<br />
Tlah Golubovac, la marg<strong>in</strong>ea eäruia hrisovul lui Stefan Dugan pomene§te<br />
.un loc : Nadih-n<strong>in</strong>-Laz"2. Co<strong>in</strong>cidenta, dupg, Skarié, nu e <strong>in</strong>timplAtoare,<br />
ci pare sigur c <strong>vlahii</strong> de l<strong>in</strong>g5, Prizren s-au mutat spre Gacko. Vlahii<br />
.Banjani pomeniti <strong>in</strong> secolul al XIV-lea bIng Raguza au locuit o<strong>d<strong>in</strong></strong>ioara;<br />
,§i <strong>in</strong> sudul Muntenegrului, de unde au plecat mai spre nord. Asthzi un<br />
l<strong>in</strong>ut <strong>in</strong>treg <strong>d<strong>in</strong></strong> aceast5, prov<strong>in</strong>cie se nume§te Banjani. Locuitorii <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Rig jane, sat l<strong>in</strong>g'a Kn<strong>in</strong>, s<strong>in</strong>t veniti de l<strong>in</strong>gA Risno, Vlasi Rigjani" ai<br />
secolului al XIV-lea. Vlasi Podcrnji de l<strong>in</strong>g Cattaro (1438) s-au mutat<br />
:sub Kamegnica, <strong>in</strong> Bosnia. Miriloviói, frAtie <strong>in</strong> Muntenegru, pomenith<br />
1 Vladislav Skarié, Porijeklo pravoslavnoga naroda u sjeverozapadnoj Bosni [Orig<strong>in</strong>ea<br />
-populatiei ortodoxe In Bosnia de nord-vest], aparut In Glasnik zem. Muzeja u Bosni i Herceg.,<br />
.XXX (1918), p. 219-266.<br />
2 Cf. numele lui Brayan Nadichnich de cathono Riegoevich (1409), In lug. Isl. 6asopis,<br />
III, p. 128.<br />
www.dacoromanica.ro
168 I LAHII NORD-BALCANICI TN EVUL MEDIU<br />
<strong>in</strong> secolul al XV-lea s-a asezat mai la nord, l<strong>in</strong>gg Sebenico, In paroliia-<br />
Baljka. Oparnice, familie In parohiile Gerzov, Bara6i, Gornja i Vartaiterenul<br />
Oparifa, <strong>in</strong> Dolnji Ratkov, circumscriptia Klju6, ream<strong>in</strong>teste<br />
si<br />
satul Oparide <strong>d<strong>in</strong></strong> Leva6 In Serbia de thskit. Pe drumul <strong>d<strong>in</strong></strong>tre Levad<br />
si In acest t<strong>in</strong>ut e situat satul Opara, <strong>in</strong> muntii Travnikului. Ad'augg,m cà<br />
faimosul voievod Radivoje Opragid (1450-1500) Ii tthgea orig<strong>in</strong>ea<br />
poate tot <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>vlahii</strong> acestial. Vlahii Bobani ai voievodului Sandalj (1428)<br />
erau asezati <strong>in</strong> Hertegov<strong>in</strong>a, unde au venit <strong>d<strong>in</strong></strong> sudul Durmitorului.<br />
Asthzi shit In Sovidii <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia. Un vlah <strong>d<strong>in</strong></strong> Croatia (1436) se cheamgh<br />
Tomag A1a<strong>d<strong>in</strong></strong>i6, exact numele pe care 11 are si un sat <strong>d<strong>in</strong></strong> Dubrava Hertegov<strong>in</strong>ei.<br />
Dar un asemenea nume nu se mai &este nicgieri pe teritoriul<br />
serbo-croat, de unde urmeazg, c Tomag face parte <strong>d<strong>in</strong></strong> acelasi neam cu<br />
<strong>in</strong>temeietorul satului Ala<strong>d<strong>in</strong></strong>i d. Deosebit <strong>in</strong>teres prez<strong>in</strong>th doug, sate :<br />
Pilatovci 2i Burazeri. Pilatovci slut vlahi b<strong>in</strong>ecunoscuti In secolul al XV-lea,<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> documentele raguzane. Ei au plecat <strong>in</strong>tr-acolo <strong>d<strong>in</strong></strong> Kopaonicul de<br />
sud, iar asthzi slut asezati <strong>in</strong> Muntenegru, <strong>in</strong>tr-un sat cu acelasi nume,<br />
In Oputna Ru<strong>d<strong>in</strong></strong>a. Numele Burazerilor <strong>d<strong>in</strong></strong> Dubita, <strong>in</strong> nord-vestul Bosniei,<br />
a pg,strat rotacismul de o<strong>d<strong>in</strong></strong>ioarg, ea §i Burazori (rom. bune-zori .;<br />
cf. denumirea Zlojutro, la Ku& In Muntenegru). Skari6 Ii identificg, cu<br />
neamul Burazeroviói <strong>d<strong>in</strong></strong> Temni6, t<strong>in</strong>utul Moravei, orig<strong>in</strong>ari <strong>d<strong>in</strong></strong> Toplita,<br />
In estul Serbiei. Existg, pr<strong>in</strong> urmare, <strong>in</strong> t<strong>in</strong>utul Moravei, o regiune In<br />
care rotacismul era un fenomen obisnuit. D<strong>in</strong> aceastg, regiune vor fi<br />
plecat i ceilalti vlahi cu nume rotacizat, i dacg nu-i doar o <strong>in</strong>timplare,<br />
ar fi destul de caracteristic faptul c numele lui Sarebire, de IWO' Dr<strong>in</strong>a,<br />
II putem reduce ca orig<strong>in</strong>e tot la aceasth zong. Petar Smantare, care s-a<br />
mutat <strong>d<strong>in</strong></strong> Lika la Dubovat are aceiasi sträveche orig<strong>in</strong>e, ca i Burazerovi<br />
i.<br />
Aceste constatAri s<strong>in</strong>t suficiente pentru a ne conv<strong>in</strong>ge cg,, oricit de<br />
vechi ar pgrea asezkile vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> regiunile apusene ale Pen<strong>in</strong>sulei Balcanice,<br />
ele Ii datoreazg, orig<strong>in</strong>ea, totusi, unei expansiuni care a Avut loc<br />
In secolele <strong>in</strong>depg,rtate ale veacului de mijloc. Ele Ant, cum am spus-,<br />
rezultatul unui <strong>in</strong>delungat proces istoric, ale thrui contururi se pot Ina<br />
descifra. Miscarea de la ththrit &are apus se vede destul de clar, dar tot<br />
asa se dist<strong>in</strong>g i drumurile care due spre Scutari, Durmitor i Faa. Skarié<br />
e de pArere <strong>in</strong> aceasth priv<strong>in</strong>ta, c drumurile pAstoritului au servit i ca<br />
drum de migratiune. Probabil ea are dreptate, deoarece expansiunea lenth<br />
si atit de <strong>in</strong>delungath nu se poate explica altfel. Legatura neIntrerupth<br />
1 Glasnik Zem. Muzeja u Bosni i Herceg., IV (1889), p. 78.<br />
www.dacoromanica.ro
CONSIDERATII ISTORICE 169-<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong>tre aaezarile vlahilor <strong>in</strong> <strong>evul</strong> <strong>mediu</strong> este de asemenea un argument<br />
puternic pentru aceasta parerel.<br />
Astfel, §tirile istorice i <strong>in</strong>cheierile lui Skari é, verific ate 0 pr<strong>in</strong> identitatea<br />
sf<strong>in</strong>tului patron" pe care 11 serbeaza neschimbat toate neamurile<br />
ortodoxe slrbe§ti, chiar i acelea ce au la orig<strong>in</strong>e vlahi slavizati, ne permit<br />
sg stabilim mai precis drumul facut de vlahi p<strong>in</strong>a <strong>in</strong> valea Cet<strong>in</strong>ei 0 <strong>in</strong><br />
Banatul croat. Morlacii i istrorom<strong>in</strong>ii trebuie considerati drept punct<br />
extrem al mi§carii care a plecat <strong>d<strong>in</strong></strong> regiunea Moravei, t<strong>in</strong><strong>in</strong>d directia mai<br />
<strong>in</strong>tii spre apus i apoi spre nord. Toponimia teritoriului situat la sud si<br />
apus de Rudnik, <strong>d<strong>in</strong></strong> care nu avem mentiuni documental e, ne conduce<br />
de la Ursule rHegrior, pr<strong>in</strong> MaNcatla Pirlitor (tot atitea nume vlahe)<br />
0 de aici spre baz<strong>in</strong>ul Durmitorului, de unde migratiunea a patruns de<br />
o parte spre Zeta 0 Muntenegru, de alta parte spre nord-vest, pentru a se<br />
revarsa <strong>in</strong> <strong>in</strong>treg t<strong>in</strong>uful muntos al litoralului dalmat<strong>in</strong>. Acest curent de<br />
migratiune a mers paralel cu altul lansat <strong>d<strong>in</strong></strong> sudul Moravei apusene si<br />
de la Kopaonik spre vest, catre Durmitor, dar 0 <strong>in</strong> spre sud-vest, trec<strong>in</strong>d<br />
pr<strong>in</strong> regiunea Visitorului, tot spre Zeta. Ambele valuri trebuie sa fie<br />
foarte vechi, fi<strong>in</strong>dca au avut timp sa se diferentieze <strong>in</strong> urma simbiozei<br />
<strong>in</strong>delungate cu populatia sirbeasca, covir0toare ca numar. De aceea, In<br />
Muntenegru, <strong>in</strong> fruntea catunelor stau cneji,. care s-au <strong>in</strong>fadac<strong>in</strong>at atit<br />
de a<strong>d<strong>in</strong></strong>c, <strong>in</strong>ch manifesta tencl<strong>in</strong>ta de a se constitui <strong>in</strong> triburi, eita vreme<br />
mai la nord, In t<strong>in</strong>utul <strong>d<strong>in</strong></strong>tre Durmitor 0 Mostar, catunarii formeaza<br />
specificul populatiei vlahe.<br />
D<strong>in</strong>tre catunarii aceatia unii s-au mutat la Poljica, altii In valea.<br />
Cet<strong>in</strong>ei i 1ntre Krka i Zrmanja. Aaezarea lor <strong>in</strong>depl<strong>in</strong>ita <strong>in</strong> secolele al<br />
XI-lea sau al XII-lea are caracterul unei colonizari, care le-a atribuit<br />
drepturi pe care <strong>vlahii</strong> au atiut sa le apere veacuri de-a r<strong>in</strong>dul.<br />
D<strong>in</strong> acelaai nucleu puternic de vlahi (<strong>d<strong>in</strong></strong>tre Zeta ai Narenta) a-a.<br />
revarsat <strong>in</strong> secolele urmatoare aproape fara <strong>in</strong>cetare un alt val, care a t<strong>in</strong>ut<br />
<strong>in</strong>sa numai directia catre litoralul de nord al Dalmatiei. In secolele al XV-lea.<br />
0 al XVI-lea, sub presiunea turcilor, migratiunea spre coasta dalmat<strong>in</strong>g se<br />
<strong>in</strong>teteate i virful coloanei ajunge astfel p<strong>in</strong>a <strong>in</strong> Istria. Istrorom<strong>in</strong>ii 10 pot<br />
urmari precis l<strong>in</strong>ia pe care au parcurs-o <strong>d<strong>in</strong></strong> regiunea Raguzei p<strong>in</strong>g <strong>in</strong> Veglia<br />
sau <strong>in</strong> Val d'Arsa. Mai put<strong>in</strong>i (Entre ei vor fi coborit <strong>d<strong>in</strong></strong> Lika i Krbava,<br />
dispun<strong>in</strong>d aici <strong>vlahii</strong> de o bunastare ce nu se parase0e cu uaur<strong>in</strong>ta. Aceatia<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> urma vor pleca numai <strong>in</strong> secolul al XVI-lea spre regiunile croate situate<br />
<strong>in</strong> afara de zona primejdiei turceati. Fenomenul rotacismului 1-au pastrat<br />
1 Harta anexatä la acest studiu arata mai presus de orice lndoiala aceasta legaturá ne<strong>in</strong>treruptd,<br />
1mpotriva celor spuse de Jiredek (Geschichte der Serben, I, p. 157 : da die Wlachen <strong>in</strong><br />
Serbien, Bosnien und Kroatien nur e<strong>in</strong>e sporadische zusammenhanglose Bevolkerung bildeten..).<br />
www.dacoromanica.ro
170 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
<strong>in</strong>sa cu toii, atit cei ancorati <strong>in</strong> Istria, cit §i cei mutati <strong>d<strong>in</strong></strong> Velebit In<br />
Imprejurimile oralului Dubovac (Petar Zmantara).<br />
Constatari judicioase facute de <strong>in</strong>vatatii iugoslavi ne ajuta sa l&-<br />
murim §i orig<strong>in</strong>ea a§ezarilor vlahe <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia. Dupg, Rados lav Lopagid<br />
adica, nu se poate gasi nici o urma de vlahi <strong>in</strong> numeroasele documente care<br />
privesc regiunile Kraj<strong>in</strong>ei bosniace <strong>d<strong>in</strong></strong> imprejurimile localitatilor Prijedor,<br />
Xamengrad, Klju6 §i Bigde. De asemenea nu se pomene§te nici un vlah<br />
de ambele laturi ale Kapelei §i nici In urbariul de la Modrussal. Pr<strong>in</strong> aceasta<br />
se elim<strong>in</strong>a <strong>d<strong>in</strong></strong> raza migratiunilor vlahe o buna parte <strong>d<strong>in</strong></strong> teritoriul Bosniei<br />
de vest. Dar, dupg Vladimir Skarid, In regiunea muntoasa <strong>d<strong>in</strong></strong>tre Bosna<br />
Superioara, Neretva Superioara §i -rbasul Superior, dela drumul Sarajevo<br />
Kal<strong>in</strong>ovik i pima aproape de l<strong>in</strong>ia ferata avnik Donji Vakuf,<br />
nu se Intimp<strong>in</strong>a nici un catun2, ceea ce pare deosebit de caracteristic. Daca<br />
aceasta <strong>d<strong>in</strong></strong> urma constatare este exacta', atunci <strong>vlahii</strong> de l<strong>in</strong>ga Sarajevo,<br />
cei <strong>d<strong>in</strong></strong> Vega& §i Visoko, precum §i cei care mai la nord de Travnik au<br />
lásat urmele cunoscute (Vlagió Plan<strong>in</strong>a, Vlagka Gromila, Lup), trebuie<br />
.considerati drept rezultat al unei migratiuni care a venit <strong>d<strong>in</strong></strong>spre Faa<br />
de o parte, iar de alta parte <strong>d<strong>in</strong></strong> Hertegov<strong>in</strong>a.<br />
Vlahii <strong>d<strong>in</strong></strong> ambele nuclee erau rotacizanti, dar lipsa catunului In spaiui<br />
arAtat mai sus este o dovada c <strong>in</strong>filtratia lor nu a fost prea <strong>in</strong>tensa.<br />
Poate de aceea s-a oprit Intr-o zona anurnitä §i n-a mai trecut riul Vrbas,<br />
decit <strong>in</strong>tr-un s<strong>in</strong>gur punct, cu directia spre muntele .Dimitor, l<strong>in</strong>ga care<br />
ian riu se nume§te Inca §i azi Serbalovac (dim <strong>in</strong> limba sirbo-croata Inseamna<br />
11fum" ; Dim,itor ar Insemna deci fumegator" ; Serbalovac e un derivat<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> numele rom. $erban)3. Mentiunea catunelor lipse§te §i In Glas<strong>in</strong>ac,<br />
regiune situata la est de Sarajevo, ceea ce ar fi o <strong>in</strong>dicatie ca migratiunea<br />
-<strong>d<strong>in</strong></strong> Starivlah n-a trecut pe aici.<br />
Cercetarile acestea ne-au conv<strong>in</strong>s ca nici <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> valea Cet<strong>in</strong>ei,<br />
nici cei <strong>d<strong>in</strong></strong> Istria, n-au urmat drumul cel mai scurt, care i-ar fi condus,<br />
pr<strong>in</strong> Bosnia, p<strong>in</strong>a la litoralul Adriaticei, ci au facut un lung Inconjur pr<strong>in</strong><br />
regiunile muntoase ale Hertegov<strong>in</strong>ei §i de-a lungul litoralului nordic al<br />
Dalmatiei p<strong>in</strong>a sa ajunga <strong>in</strong> noua lor patrie. Cimpul Andresko <strong>d<strong>in</strong></strong> Kopogiói<br />
dovede§te o forma istrorom<strong>in</strong>a, care nu poate fi adusa decit <strong>d<strong>in</strong></strong> partile<br />
_nord-vestice ale Hertegov<strong>in</strong>ei. Toponimicele vlahe identificate In<br />
Rama confirma de asemenea aceste Incheieri.<br />
1 Mon. Hist. fur. Si. Mer., V,, p. 1.<br />
2 Shark, op. cit., p. 228-229.<br />
3 P. Skok : Zu den rumi<strong>in</strong>ischen Orts- und Personennamen auf dem serbo-croatischen Geibiet,<br />
In Zeitschrift far romanische Philologle, XXXVIII, p. 551-553. Cf. Th. Capidan, Ra-<br />
,porturile l<strong>in</strong>gvistice slavo-romtne, p. 145.<br />
www.dacoromanica.ro
CONSIDERATE! ISTORICE 171<br />
In f<strong>in</strong>e, subl<strong>in</strong>iem <strong>in</strong>cg, o datg, constatarea cg, migratiunea <strong>d<strong>in</strong></strong> secolul<br />
al XVIII-lea a adus un val de imigranti noi <strong>in</strong> Kraj<strong>in</strong>a Bosniei i In regiunile<br />
riurilor Una kti Sana. Intre ace§tia au fost i urma§i ai vlahilor de altadata,<br />
acum complet slavizati. Bradari (orig<strong>in</strong>ari <strong>d<strong>in</strong></strong> Prizren), .Durmidi (<strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Pee), Drakuliói (<strong>d<strong>in</strong></strong> H3rtegov<strong>in</strong>a), .Kalemberi (<strong>d<strong>in</strong></strong> Hertegov<strong>in</strong>a, respectiv<br />
Muntenegru).<br />
Vechimea alezgrilor vlahe <strong>d<strong>in</strong></strong> Stara Plan<strong>in</strong>a i Sredna Gora am<strong>in</strong>e<br />
Ina problematicl. Aspectul dacorom<strong>in</strong> al toponimicelor pgstrate aici<br />
confirmg bg,nuiala ea unele <strong>d<strong>in</strong></strong> acestea s<strong>in</strong>t rezultatul unei expansiuni<br />
pastorale, care a avut loc <strong>in</strong> secolele al XIV-lea al XV-lea, §.1 a plecat<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong>spre Nig pe drumul <strong>d<strong>in</strong></strong> valea Nigavei. MiFarea aceasta trebuie sg, fi<br />
fost destul de puternicg, pentru a patrunde p<strong>in</strong>g, <strong>in</strong> Sredna Gora i pentru<br />
a se resfira, de la Sofia spre sud-vest, p<strong>in</strong>g, la frontiera sirbeascg, de o<strong>d<strong>in</strong></strong>ioarg,<br />
unde numele Bani§or tradeaza orig<strong>in</strong>ea acestor vlahi. In st<strong>in</strong>ga Moravei<br />
rásgritene nu am reu§it a constata nioi o urmg, de asemenea <strong>in</strong>filtratie.<br />
Numele Valnig (<strong>d<strong>in</strong></strong> aluni§) se <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>g, tot <strong>in</strong> regiunea Nigavei, far/<br />
.a fi rotacizat. Dacg, <strong>in</strong>cheierile acestea se dovedesc <strong>in</strong>temeiate, mezahle<br />
de vlahi <strong>d<strong>in</strong></strong> centrul Haemusului, am<strong>in</strong>tite de bizant<strong>in</strong>i <strong>in</strong> secolele al XII-lea<br />
§i al XIII-lea, au fost deplasate acolo <strong>in</strong>tr-o epoca foarte veche.<br />
Tot a§a de veche trebuie sg, fi fost i mi§carea pornitg, <strong>in</strong>spre apus<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> acela§i nucleu, situat <strong>in</strong>tre Timoc §i. Morava, care a lgsat urme p<strong>in</strong>g,<br />
aproape de Dr<strong>in</strong>a : vechiul sat Vla§ka, Bunei, Simedru (Smederevo) si<br />
muntii Vla§i6, o ramificatie a Cerului, atesteazg, o asemenea miqcare, chiar<br />
dacg, am fi <strong>in</strong>cl<strong>in</strong>ati a atribui numirile vlahe <strong>d<strong>in</strong></strong> Kolubara, Podgor<strong>in</strong>a,<br />
Ragjev<strong>in</strong>a i Iadar pe seama unei rnigratiuni recente (Ernule, Ki5er, Taure,<br />
Vletaeio, Vlajidi, Vla§ka Megja, &.arbane).<br />
Regretatul N. Draganu a aratat, cu deosebità eruditie, ca, <strong>in</strong>tr-o<br />
epocg anterioara §tirilor <strong>d<strong>in</strong></strong> documentele istorice, a existat un curent de<br />
migratiune vlaha p<strong>in</strong>g, <strong>in</strong> Panonia. D<strong>in</strong>sul presupune ca ace§ti vlahi<br />
au plecat <strong>d<strong>in</strong></strong> Moesia Superioarg, §i, trec<strong>in</strong>d Sava §i Drava, s-au rgsp<strong>in</strong>dit<br />
de-a lungul Panoniei. Drumul lor e <strong>in</strong>dicat <strong>in</strong> S:rmium pr<strong>in</strong> mentiunea<br />
la 1295 a unei villa Vlach §i a apei Valachyza, atestatg la 1292 §i. a toponimicului<br />
Radulfalva (1406). Tot aici se pomene§te <strong>in</strong> 1395 Uhr<strong>in</strong>c, care ne<br />
ream<strong>in</strong>tWe pe Ukur, fiul lui Ivan Borojevie (rom. uptre = usor ; cf. numele<br />
Usurel, <strong>in</strong> Transilvania, Ufurei <strong>in</strong> Vilcea §i Mehe<strong>d<strong>in</strong></strong>ti, Usuratii<br />
Dancu <strong>in</strong> Cahul)1. i o scrisoare a banului de Maya (1376-1378) vorbe§te<br />
1 N. Draganu, Ancienneti el expansion des Rourno<strong>in</strong>s d'après la toponymie, Ponomastigue<br />
et la langue, In Balcania, VI (1944), P. 423-463. Cu privire la LT furei, cf. I. Iordan, Name de<br />
locuri romtnefti In R. P. R., p. 276. Toate toponimicele mentionate se pot localiza dupa<br />
N. Draganu, Romlnii tn veacurile IX-XIV pe baza toponimiei i a onomasticei, Buc., 1933<br />
(a se vedea i harta sa).<br />
www.dacoromanica.ro
172 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
de vlahi <strong>in</strong> preajma Mitrovitei, pe care, arog<strong>in</strong>du-qi calitatea de cneaz dupa<br />
dreptul unguresc, un anumit Bran <strong>in</strong>tentiona sg-i str<strong>in</strong>gg la un loc. Vlahii<br />
urmau sa fie culesi <strong>in</strong> Ma6val. Ca acest val de migratiune si-a avut<br />
punctul de plecare <strong>in</strong>tre Timoc si Morava o dovedeste numele gemena <strong>d<strong>in</strong></strong>_<br />
Panonia, nerotacizat, apart<strong>in</strong><strong>in</strong>d deci altor vlahi decit celor <strong>d<strong>in</strong></strong> zona<br />
Itudnik-Dr<strong>in</strong>ja6a. Vlahii <strong>d<strong>in</strong></strong> Panonia n-au lgsat de altfel nici urme<br />
de cgtune.<br />
Impraltierea populatiei vlahe <strong>d<strong>in</strong></strong> nucleele strgvechi trebuie atribuita<br />
<strong>in</strong> primul r<strong>in</strong>d modului de via i conditiilor sociale Intro care a fost<br />
nevoitg, a-si duce traiul. Vlahii <strong>d<strong>in</strong></strong> tgrile slave ale Pen<strong>in</strong>sulei Balcanice<br />
au apart<strong>in</strong>ut pretut<strong>in</strong>deni clasei de jos a color .legati de un &Cap<strong>in</strong> si<br />
lipsiti de libertate. S<strong>in</strong>gurii care s-au bucurat de oarecare drepturi, sub,<br />
bizant<strong>in</strong>i, bulgari i sirbi, au fost doar vo<strong>in</strong>icii". Toti ceilalti vlahi s<strong>in</strong>t<br />
supusi, asemenea paricilor i meropilor, constitu<strong>in</strong>d proprietatea marelui<br />
jupan sau a altor domnitori, mai tirziu a manastirilor sau a vlastel<strong>in</strong>ilor..<br />
De aceea cauta sa se refugieze de la un stgp<strong>in</strong> la altul, t<strong>in</strong><strong>in</strong>d drumurile<br />
pgstoritului, cunoscute lor. Pasunile bune i conditiile mai prielnice de<br />
trai vor fi fost totdeauna hotaritoare. Asa se explicg, migratiunea lor de-a<br />
lungul coastelor dalmat<strong>in</strong>e i spre Bosnia, Inca <strong>in</strong>a<strong>in</strong>te de venirea turcilor-<br />
Cucerirea otomang raiscg <strong>d<strong>in</strong></strong> loc toata populatia crest<strong>in</strong>g <strong>d<strong>in</strong></strong> aceste tg,ri<br />
grabeste dezagregarea nucleelor rgmase neat<strong>in</strong>se. Dar oricit de multi<br />
vor fi plecat <strong>in</strong>spre nord i <strong>in</strong>spre apus, o parte a lamas totusi pe loc, cum<br />
dovedeste toponimia i onomastiea <strong>d<strong>in</strong></strong> regiunile unde i-am identificat.<br />
Asimilarea lor constituie un proces care a luat sfirsit <strong>in</strong> multe t<strong>in</strong>uturi mai<br />
cur<strong>in</strong>d, <strong>in</strong> altele mai tirziu.<br />
In lum<strong>in</strong>a acestor cercetari triunghiul lui Weigand : Prizren-Nis-Sofia7<br />
<strong>in</strong> care <strong>in</strong>vatatul german stabileste leaggnul respectivei populatii, se dovedeste<br />
drept ipotezg lipsitg de suficienta documentatie istoricg. El nu<br />
cupr<strong>in</strong>de decit o mica' parte <strong>d<strong>in</strong></strong> teritoriul ocupat de <strong>vlahii</strong> balcanici, omit<strong>in</strong>d<br />
<strong>in</strong>treg spatiul ce se <strong>in</strong>t<strong>in</strong>de de la N4 la Dunare, reduc<strong>in</strong>d regiunile<br />
Starivlahului, Durmitorului i Visitorului i atribu<strong>in</strong>d. o densitate <strong>in</strong>existenta<br />
elementului vlah <strong>d<strong>in</strong></strong> Bulgaria vestiea (<strong>in</strong> lucrarea sa Ethnographie<br />
von 111 akedonien), <strong>in</strong>tr-un teritoriu ee nu a apart<strong>in</strong>ut zonei romanizate, ci<br />
celei grece sti 2.<br />
Vlahii si morlacii, p. 107.<br />
2 C. Jiraek precizeazA In urmAtorii termeni frontiera zonei romanizate : (sie)umg<strong>in</strong>g Naissus<br />
und Remesiana mit ihren late<strong>in</strong>ischen Biirgern, während Pautalia (Kiistendil) und Serdica<br />
(Sofia) samt der Landschaft von Pirot <strong>in</strong> das griechische Gebiet gehörten; zuletzt wendete sie sick<br />
tangs des Nordabhanges des HOmus zur Pontuskiiste [Ea Inconjura Naissus i Remesiana cu.<br />
cetAtenii Mr lat<strong>in</strong>i, In timp ce Pautalia (Kustendil) i Serdica (Sofia), Impreund cu regiunea<br />
Pirotului apart<strong>in</strong>ea la zona greacA ; In f<strong>in</strong>e o cotea de-a lungul versantului de nord al Haemusului<br />
spre litoralul pontic]. Vezi Jireek, Geschichte der Serben, I, p. 38 39.<br />
www.dacoromanica.ro
CONSIDERATII ISTORICE 173<br />
Vlahii i albanezii<br />
Teritoriul <strong>in</strong> care, algturi de cgtunele vlahe, se <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>g i cgtune<br />
albaneze, este cel de la Scutari p<strong>in</strong>g la Raguza, iar <strong>in</strong> est, p<strong>in</strong>g la Prizren.<br />
Simbioza albano-vlahg se poate dovedi aici, pr<strong>in</strong> urmare, pe bazg documental*<br />
desi hrisoavele sirbesti nu ne aratg prea str<strong>in</strong>sg aceastg convietuire<br />
: cgtunele vlahe sInt prezentate totdeauna deosebit de cele albaneze<br />
Erau, evident, i unii i ceilali, pgstori. Vlahii <strong>in</strong>sg apar mai numerosi<br />
si ea un element de bazg al regatului. In vechea Serbie asezgrile albaneze<br />
s<strong>in</strong>t rare de tot, ca si In nord-vestul Raguzei, unde numai numele Burmazi<br />
§i poate Bolami al unor vlahi a pgstrat p<strong>in</strong>k tirziu am<strong>in</strong>tirea lor. Si totusi<br />
simbioza vlaho-albanezg trebuie sg fi avut aici o vechime a<strong>d<strong>in</strong></strong>cg. 0 aratg<br />
de o parte pgtrunderea cgtunului la albanezi, iar de altg parte evoluarea<br />
spre triburi a frAtiilor vlahe. Cgtunul nu este un fenomen general la albanezi,<br />
iar <strong>in</strong>chegarea In triburi a rgmas chiar i pentru sirbii supravietuitori<br />
ai cuceririi turcesti legatg de o zong restr<strong>in</strong>sg. Influenta albanezg se vede<br />
§i <strong>in</strong> onomastica vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia (Npimati, G<strong>in</strong>ovik, Tus, Hotul),<br />
dar trebuie s5, observgm cg numele albaneze <strong>in</strong>tre vlahi s<strong>in</strong>t foarte reduse<br />
la numgr. In Prizren, <strong>in</strong>tre oamenii dgruiti Bisericii m<strong>in</strong>tuitorului, ggsim<br />
algturi de un Div§a, Rad fierarul, .Dobroslav aurarul i altii, pe un Ljel<br />
pe un Gon, ambii albanezi, dar i pe un Bad Krasavigt i pe nepotul sgu<br />
de frate Surdul, evident vlahi.<br />
Toate aceste consideratii iie fac sg putem stabili cu destulg certitu<strong>d<strong>in</strong></strong>e<br />
cg asezgrile vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> regiunile <strong>in</strong> care au ajuns <strong>in</strong> contact cu<br />
albanezii, shit foarte vechi. Ele pot sg dateze <strong>d<strong>in</strong></strong> epoca ce a premers<br />
revgrsgrii elementului sirbesc <strong>in</strong> regiunea <strong>d<strong>in</strong></strong>tre Scutari Prizren si<br />
Raguza (secolele al VIII-lea al IX-lea). Parerea aceasta o sprij<strong>in</strong>g<br />
Erdeljanovió, c<strong>in</strong>d presupune ca un fapt sigur c <strong>vlahii</strong> au transmis<br />
populatiei sirbesti <strong>d<strong>in</strong></strong> vechiul Muntenegru toponimia autohtong preslavg<br />
(iliric i romang).<br />
In acest caz, fireste, nu se mai poate vorbi de o migratiune, ci de<br />
faptul el acesti vlahi reprez<strong>in</strong>tg ultimele resturi ale populatiei romanizate<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> vechile prov<strong>in</strong>cii Dardania i Praevalis. Numele riului i muntelui<br />
Visitor, a comunei Vlah<strong>in</strong>ja, sub muntele Pagtrik, la frontiera de azi a<br />
Albanieil, mentionate <strong>in</strong> prima jumktate a secolului al XIV-lea, precum<br />
Vlaaa Dra6a, care apus, ar marca limitele extreme ale presupusei<br />
patrii <strong>in</strong>itiate.<br />
Tot asa de sigur pare <strong>in</strong>sg cg un asemehea spatiu restr<strong>in</strong>s nu ar fi fost<br />
suficient pentru a cupr<strong>in</strong>de leaggnul" <strong>in</strong> care s-a foi mat aceasta populatie.<br />
1<br />
lstoriski Casopi.s, IV, 1952 : Rad. Ivanoviê, Delansko Vlastel<strong>in</strong>stvo, p. 174 §i 194.<br />
www.dacoromanica.ro
174 VLAI-III NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
Regiunea <strong>d<strong>in</strong></strong>tre Scutari §i Raguza nu este un centru de iradiatiune<br />
pentru vlahi, ci punctul extrem al l<strong>in</strong>iei parcurse de migratiunea lor<br />
pastoralg. Erdeljanovié a argtat <strong>in</strong> chip conv<strong>in</strong>ggtorl, cum au coborit<br />
<strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Zeta <strong>in</strong> vechiul Muntenegrn §i nu <strong>in</strong>vers, cum ar fi trebuit sf<br />
se <strong>in</strong>timple, dacg am considera regiunea Scutarg- Prizren - Raguza<br />
drept patrie stigveche a vlahilor. Studiul amgnuntit al vechiului Muntenegru<br />
ne <strong>in</strong>vatg, <strong>in</strong> f<strong>in</strong>e, cg aceastg regiune ar trebui consideratg mai<br />
cur<strong>in</strong>d ca un ultim refugiu al pgstorilor vlahi. Nicgieri pe teritoriul iugoslay<br />
urmele vlahe nu s<strong>in</strong>t atit de str<strong>in</strong>s legate de istoria triburilor §i<br />
frgtiilor ca pe acest pgm<strong>in</strong>t. Nicgieri <strong>in</strong>deletnicirea pastoralg nu a lgsat o.<br />
comoarg mai bogatg de termeni ca aici. Dar populatia sirbo-croatg i-a<br />
asimilat <strong>in</strong> cele <strong>d<strong>in</strong></strong> urmg. Put<strong>in</strong>i <strong>d<strong>in</strong></strong>tre ei au plecat <strong>in</strong>spre t<strong>in</strong>uturile nordice,<br />
cei mai multi au famas pe loc §i s-au contopit <strong>in</strong> masa covir§itoare<br />
a sirbilor muntenegr<strong>in</strong>i. Albanezii au izbutit EA-§1 refacg de doug ori (secolele<br />
al XIV-lea §i al XVII-lea) vigoarea de expansiune, vlahilor <strong>in</strong>sg le-a.<br />
lipsit orice put<strong>in</strong>tg de refacere, nu numai <strong>in</strong> Muntenegru, ci aproape pretut<strong>in</strong>deni<br />
<strong>in</strong> jumätatea nordicg a Pen<strong>in</strong>sulei Balcanice ; ei reprezentaur<br />
la sfir§itul <strong>evul</strong>ui <strong>mediu</strong>, faza <strong>d<strong>in</strong></strong> urmg a unui proces istoric care a <strong>in</strong>ceput<br />
<strong>in</strong> regiunea Dungrii §i Moravei §i se term<strong>in</strong>a acum <strong>in</strong> vgile Durmitorului,<br />
<strong>in</strong> atunele muntenegr<strong>in</strong>e, <strong>in</strong> preajma litoralului dalmat<strong>in</strong> gau In karstuf<br />
arid al Istriei.<br />
Rap orturi <strong>in</strong>terdialectale<br />
Vlahii descri§i de noi se deosebesc de arom<strong>in</strong>i (macedorom<strong>in</strong>i,<br />
sirbe§te C<strong>in</strong>cari), pr<strong>in</strong> limba ce au vorbit-o atit <strong>in</strong> Bulgaria §i Serbia<br />
medievalg, eft §i <strong>in</strong> Bosnia §i de-a-lungul litoralului dalmat<strong>in</strong>. Se pare<br />
cg <strong>in</strong> veacurile mai <strong>in</strong>depgrtate ian exista <strong>in</strong>tre aceste doug grupe o zon5 .<br />
prea largg de despártire. A§ezarile vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia se pot urmari p<strong>in</strong>g,<br />
la Skoplje §i Tetovo; ba chiar §i mai <strong>in</strong>spre sud p<strong>in</strong>g <strong>in</strong> Babuna, iar <strong>in</strong><br />
rasarit p<strong>in</strong>g care tip i valea Strumitei. Indeosebi sili§tea Piti6 donatg.<br />
<strong>in</strong> 1335 de tarul Dugan mangstirii Treskavac <strong>d<strong>in</strong></strong> Prilep dovede§te cg.<br />
<strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> nord ajungeau p<strong>in</strong>g aici. La Ler<strong>in</strong>, episcopul vlah a avut<br />
o bisericg, pe care a v<strong>in</strong>dut-o cu oamenii, cu viile, cu cimpul, cu izvoarele<br />
§i cu toatg stap<strong>in</strong>irea §i drepturile". El abandona teritoriul tarului sirbesc.<br />
§i se retrggea spre sud. In 1355 tot tarul Dugan dgruie§te2 Hilandarului<br />
1 Naselja, 24, p. 97. De aceea vechii pAstori" se numesc l azi <strong>in</strong> Muntenegru ze6an1"-<br />
(oameni <strong>d<strong>in</strong></strong> Zeta).<br />
2 Documentul a fost publicat de Alex. V. Soloviev, Doud contribulii la Maltz( statului<br />
tarului Dugan, In Glasnik Skopskog naudnog druglva, II, p. 25 §i urm.<br />
www.dacoromanica.ro
CONSIDERATII ISTORICE 175<br />
metohia manastitii Sf. Petru <strong>d<strong>in</strong></strong> Koritza, impreuna cu muntii Koprivna<br />
si Lokvica, asa &á nimeni sa nu-i pkuneze cu de-a sila, nici nobil mic<br />
sau mare, nici vlah, nici albanez". E drept ca nu dispunem <strong>in</strong> cazul de<br />
fao de niciun criteriu pentru a stabili carui ram apart<strong>in</strong>eau acesti vlahi,<br />
totusi credem ca e mai probabil sa fi fost arom<strong>in</strong>i. Pe Stiumita nu avem<br />
iarki nimic caracteristic pentru a putea deosebi pe vlahi, cleat doar numele<br />
vlastel<strong>in</strong>" -ului Radule, care e meglenorom<strong>in</strong>. Lu<strong>in</strong>d drept sprij<strong>in</strong><br />
<strong>in</strong>formatiile lui Kekaumenos, trebuie sä consideram toata Macedonia .<br />
situata la sud de Ohrida, Prilep si Bitolia ca o veche zona de expansiune<br />
a arom<strong>in</strong>ilor. Tot asa trebuie socotita si regiunea Vardarului si foarte<br />
probabil valea Strumei, pe unde si-au facut drum mai tirziu pastorii<br />
nomazi ai arom<strong>in</strong>ilor spre muntii Bulgariei. In acest caz, <strong>vlahii</strong> care tulburau<br />
l<strong>in</strong>istea calugarilor <strong>d<strong>in</strong></strong> Athos, <strong>in</strong> secolul al XIV-lea, unii poate si<br />
mai cur<strong>in</strong>d, trebuie sa fi fost tot arom<strong>in</strong>il. Este de remarcat ca <strong>in</strong> veacul<br />
al XIV-lea expansiunea arom<strong>in</strong>a spre nord se <strong>in</strong>teteste si se <strong>in</strong>cruciseaza<br />
cu valul de migratiune al albanezilor, care ia o directie chiar opusa, catre<br />
sud. Miscarile acestea au fost favorizate de cuceririle tarului Dugan,.<br />
dar, pornite o data, ele au persistat si s-au <strong>in</strong>tensificat <strong>in</strong> tot timpul stlp<strong>in</strong>irii<br />
turcesti. Nu <strong>in</strong>cape deci <strong>in</strong>doiala ca arom<strong>in</strong>ii s-au <strong>in</strong>tilnit cu elementul<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> grupul de nord, atit <strong>in</strong> epoca veche, cit si cu put<strong>in</strong> <strong>in</strong>a<strong>in</strong>te de<br />
slavizarea completa a vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia. Capidan a aratat ca <strong>in</strong> graiul<br />
unor arom<strong>in</strong>i <strong>d<strong>in</strong></strong> Albania exista o particularitate care-i apropie mai mult<br />
de dialectul dacorom<strong>in</strong>2. Felul de articulare a substantivelor mascul<strong>in</strong>e.<br />
se face <strong>in</strong>tocmai ca la dacorom<strong>in</strong>i : lupul, lacul, berbecul, pentru formele<br />
corespunzatoare arom<strong>in</strong>e luplu,laclu,birbeclu. Concluzia sa este ca aceasta.<br />
particularitate, care lipseste la ceilalti arom<strong>in</strong>i i,i se gaseste <strong>in</strong> partea de<br />
miazanoapte a Macedoniei numai la arom<strong>in</strong>ii care dupa grai se dovedese<br />
orig<strong>in</strong>ari <strong>d<strong>in</strong></strong> Albania, ar putea fi un <strong>in</strong>diciu ca peste elementul arom<strong>in</strong><br />
s-ar fi putut suprapune o data o alta populatie vlaha. Aceasta, pentru<br />
Albania, nu putea fi deeit populatda despre care ne vorbesc documentele<br />
sirbesti". Intr-un s<strong>in</strong>gur punct istoricul nu poate sa fie de acord cu <strong>in</strong>cheierea<br />
sa : <strong>in</strong> realitate arom<strong>in</strong>ii s-au suprapus aici peste diasporele vlahilcr<br />
nordici, si anume <strong>in</strong> epoca de expansiune viguroasa <strong>d<strong>in</strong></strong> secolele al XIV-lea<br />
al XV-lea. Observam &á termenul dacorom<strong>in</strong>" nu-i potrivit aici. Dar<br />
oricum se va fi petrecut acest proces, el se poate urmari destul de conv<strong>in</strong>gator<br />
<strong>in</strong> aceasta regiune.<br />
1 Drumul arom<strong>in</strong>ilor spre Bulgaria apare plastic pe harta lui J. Cvijid, La Pt<strong>in</strong><strong>in</strong>suel<br />
Balkanique, p. 170 : Formes de la propriété rurale. Despre vlahi la Muntele Athos a se vedea<br />
T. Bodogae, Ajuloarele romtne§ti la rnandstirile <strong>d<strong>in</strong></strong> sftntul rnunte Athos, Sibiu, 1940, P. 29-30,.<br />
90, 113, 156, 301.<br />
2 Th. Capidan, Romtnii <strong>d<strong>in</strong></strong> Pen<strong>in</strong>sula Balcanied (extras <strong>d<strong>in</strong></strong> Anuarul Institutului de<br />
Istorie Na(ionald, 1928), Bucuresti, 1924, p. 111-112.<br />
www.dacoromanica.ro
176 VLAHII NORD BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
A§a spre pildä, <strong>in</strong> t<strong>in</strong>utul Mijaci 0 <strong>in</strong> cimpia de la Mavrovo,1 spre<br />
nord-est de Dibar, <strong>in</strong> valea riului Radika, un numar mai mare de nume<br />
topice mgrturisesc despre existenta acelormi vlahi nordici: Durmigica (tulp<strong>in</strong>a<br />
durmi-, Mira palatalizare), parte de hotar <strong>in</strong> Magorce ; Katunigta,<br />
marg<strong>in</strong>ile satului Rostuge ; Lok (rom. Zoo) nume topografic <strong>in</strong> Trebigte ;<br />
Strung, nume topografic <strong>in</strong> Nistrovo (rom. strung), §i ca nume <strong>in</strong> Volkovija.<br />
Dupa Toma Smiljanid, cuv<strong>in</strong>tul e vechi slay §i <strong>in</strong>seamng strunga",<br />
noi credem ca e romanic 0 ea apart<strong>in</strong>e dialectului meglenorom<strong>in</strong> ;<br />
Cuculj (Tutul) <strong>in</strong> Lazaropol 0 Kagtel <strong>in</strong> Rostuile. Onomastica e 0 mai concludentai<br />
: Gugulevei, familie <strong>in</strong> Galiènik ; tot aici Cudulovci, familie <strong>in</strong><br />
Lazaropolje, de orig<strong>in</strong>e vlaha, <strong>d<strong>in</strong></strong> Rosoki (aceemi regiune) ; Jankulovci,<br />
fam<strong>in</strong>e <strong>in</strong> Galisenik 0 <strong>in</strong> Jan6e ; Jonuzovci, tot <strong>d<strong>in</strong></strong> Galie'nik (rom.<br />
Ionut, dim<strong>in</strong>utiv <strong>d<strong>in</strong></strong> Ion) 0, <strong>in</strong> acela0 sat, Sandulovci. In f<strong>in</strong>e Negrevci<br />
(rom. negru) fam<strong>in</strong>e <strong>in</strong> Treson6e 0 <strong>in</strong> Gori, unde se cheamg Negrovci (farg<br />
palatalizare) ; Cipul (Tipul) <strong>in</strong> Nistrovo §i Sukulovci<strong>in</strong>Nidorovo. Anchetatorul<br />
n-a <strong>in</strong>registrat decit famiiile sirbe§ti, <strong>in</strong> cazul de fatg cele sirbizate,<br />
dar nu 0 cele arorn<strong>in</strong>e sau albaneze. In term<strong>in</strong>ologia localg cuv<strong>in</strong>te romanice<br />
s<strong>in</strong>t : zira (rom. air); ba4 ilo locul unde se adung vara oile" ;<br />
ba6, ciobanul care prelucreazg laptele" ; vatra, cgm<strong>in</strong>" (rom. vatrei);<br />
piperki, rom. piper ; pitulica, m<strong>in</strong>care de M<strong>in</strong>g", rom. pita; poturnata,<br />
c<strong>in</strong>d u§a nu e <strong>in</strong>cuiata, ci numai <strong>in</strong>chisa, ; i se mai zice atunci 0 kognata<br />
(cuv<strong>in</strong>tul apart<strong>in</strong>e dialectului meglenorom<strong>in</strong>) ; fi6ur, baiat de ajutor <strong>in</strong><br />
st<strong>in</strong>g" ; urda, rom. urdel; urdenik, piatrg ce se pune <strong>in</strong> foc, pentru a<br />
fierbe cu ea urda" ; 6eregnar, luna lui mai" (dacorom. ciresar). D<strong>in</strong>tre<br />
aceste nume §i cuv<strong>in</strong>te, mai ales Durmigica, Negrevci 0 piperki ne dovedesc<br />
ca nu s<strong>in</strong>t imprumutate de la arom<strong>in</strong>i, ci de la <strong>vlahii</strong> nordici, spre<br />
care ne <strong>in</strong>dreaptg t3i articolul -u/ <strong>in</strong> numele _Drakulovci, Iankulovci, Cipul<br />
etc. Smiljaniá e de pgrere ca <strong>in</strong>. Mavrovo locuitorii cei mai vechi au fost<br />
ace§ti arom<strong>in</strong>i" (Kucovlasi), dar ea ei au fost sco0 <strong>d<strong>in</strong></strong> munti de cgtre<br />
Mijaci. C<strong>in</strong>d s-a petrecut aceasta nu se poate stabili, dar <strong>vlahii</strong> s<strong>in</strong>t acum<br />
<strong>in</strong> cea mai mare parte asimilati, ceea ce reiese <strong>d<strong>in</strong></strong> tipul lor caracteristic<br />
care s-a pastrat p<strong>in</strong>g astázi la locuitorii <strong>d<strong>in</strong></strong> partea locului.<br />
Th<strong>in</strong> urmare e mai presus de once Indoiala cg a existat o <strong>in</strong>filtratie<br />
de vlahi nordici 0. <strong>in</strong> teritoriul Albaniei 0 Macedoniei care adgposte§te<br />
azi pe arom<strong>in</strong>i. E cu neput<strong>in</strong>ta <strong>in</strong>sg a fixa vechimea acestei <strong>in</strong>filtratiuni<br />
.0 ext<strong>in</strong>derea ei. Faptul ert <strong>in</strong> comunele Muloviste 0 Gopes, situate la<br />
noid de lacul Presim, se cont<strong>in</strong>ua, ea 0 <strong>in</strong> Albania, vechiul fel de arti-<br />
1 Naselja, 35, p. 7 121.<br />
www.dacoromanica.ro
CONSIDERATII ISTORICE 177<br />
.culare (m,usatul, m<strong>in</strong>d, omul)1, poate servi ea <strong>in</strong>dieatie c loeuitorii de<br />
aici au venit <strong>d<strong>in</strong></strong> regiunea Vardarului superior.<br />
0 miscare a elementului arom<strong>in</strong> spre nord, pr<strong>in</strong> Prizren catre<br />
Serbia Veche, nu o putem identifica nici <strong>in</strong> lum<strong>in</strong>a documeatelor, nici<br />
a toponimiei. Daca Insa, numele lcurlaj <strong>d<strong>in</strong></strong> muntii Kom se reduce <strong>in</strong>tradevar<br />
la o comb<strong>in</strong>atie de cuv<strong>in</strong>te arom<strong>in</strong>e, o <strong>in</strong>filtratie a lox dev<strong>in</strong>e pro.<br />
babil i pentru o epoca mai veche. Ram<strong>in</strong>e <strong>in</strong>sa b<strong>in</strong>e stabilit cá p<strong>in</strong>a, <strong>in</strong><br />
secolul al XIV-lea nici un nume de vlah <strong>d<strong>in</strong></strong> hrisoavele sirbesti nu tra,deaza<br />
forma, arom<strong>in</strong>a, ceea ce nu poate sa, fie o simpl <strong>in</strong>timplare. Numele celnicilor"<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia i <strong>d<strong>in</strong></strong> h<strong>in</strong>terlandul dalmat<strong>in</strong> nu este un argument<br />
In favoarea expansiunei arom<strong>in</strong>e spre nord. El este un termen imprumutat<br />
de arom<strong>in</strong>i de la un trib slay en care au convietuit undeva, Ina<strong>in</strong>te de<br />
a se deplasa In teritoriul ce-1 ocupg astazi.<br />
Petar Skok atribue numele kalimberi arom<strong>in</strong>ilor. Am aratat <strong>in</strong>sa,<br />
ca el se <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>g, azi numai la meglenorom<strong>in</strong>i i c poate sa derive <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
regiunile unde <strong>vlahii</strong> au avut contact cu grecii. Intimplator se poate<br />
urmari filiatiunea acestui nume i peregr<strong>in</strong>area lui <strong>in</strong>departata. El se<br />
gaseste azi <strong>in</strong> regiunea Visoko, <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia, unde unui cimp, <strong>in</strong> Monjari,<br />
O<br />
se zice Kalimbare, Kolimbare. In Kraj<strong>in</strong>a Bosniei un deal <strong>d<strong>in</strong></strong> satul<br />
Zboriate se cheama, Kalemberovo Brdo, dar acesta e i numele unei familii<br />
Kalember, despre care se stie el a emigrat <strong>d<strong>in</strong></strong> Korjenió (<strong>in</strong> Hertegov<strong>in</strong>a).<br />
In aceeasi regiune mai exista un nume, a carui orig<strong>in</strong>e se poate reduce<br />
la arom<strong>in</strong>i : C<strong>in</strong>ci <strong>d<strong>in</strong></strong> Varoaka Rijeka. De <strong>in</strong>semnat este apoi c Drakulioi<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Gornji Buaevid ti trage orig<strong>in</strong>ea tot <strong>d<strong>in</strong></strong> Korjeni i serbeaza acelasi<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong>t patron ca i Kalemberii. Erau, pr<strong>in</strong> urmare, <strong>in</strong>ruditi. Dar numele<br />
Drakulioi este rasp<strong>in</strong>dit mai ales <strong>in</strong> Zeta si pe litoralul sudic al Dalrnaiei.<br />
De aiei s-au rasp<strong>in</strong>dit i spre sud si <strong>in</strong> Hertegov<strong>in</strong>a, cu ei Irnpreunii,<br />
Ii Kalemberii. Aceeasi orig<strong>in</strong>e trebuie sä o atribuim i lui Kalimbare <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Visoko. Purtatorul numelui a fost un vlah alungat de soarta <strong>in</strong>tr-un<br />
l<strong>in</strong>ut <strong>in</strong>departat. Asezarea lor <strong>in</strong> Bosnia nu e veche, ci cel mult <strong>d<strong>in</strong></strong> secolul<br />
al XVIII-lea, deplasarea spre Hertegov<strong>in</strong>a poate sa se fi petrecut<br />
o data, cu <strong>in</strong>a<strong>in</strong>tarea turceasca spre Muntenegru (sfirsitul sec. al XV-lea<br />
sau al XVI-lea). In epoca aceasta <strong>in</strong>sa, nu mai poate fi vorba de un<br />
amestec al lor cu vechiul element vlah, care a fost de mult slavizat complet.<br />
Intre toponimicele culese de anchetatorii Academiei de sti<strong>in</strong>te<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Belgrad, noi n-am <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>at decit numele Muncela (Naselja, III),<br />
<strong>in</strong> valea Ibarului cu aspect arom<strong>in</strong>. El se poate atribui pastorilor arom<strong>in</strong>i<br />
care au circulat In aceasta, regiune <strong>in</strong> secolele al XVIII-lea si al XIX-lea-<br />
1 Th. Capidan, Aromtnii, Dialectul aromtn, Buc., 1932, p. 383.<br />
2926.<br />
www.dacoromanica.ro
178 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
Numele Mena (<strong>in</strong> Bulgaria), Meru lidi (<strong>in</strong> regiunea Podgorita) §i. Meru lja<br />
(la Drobnjaci), dad, deriva <strong>d<strong>in</strong></strong> mer, dr, mar, s<strong>in</strong>t meglenorom<strong>in</strong>e. Numele<br />
de persoana Merut, <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>at la un vlah <strong>d<strong>in</strong></strong> Croatia <strong>in</strong> secolul al XV-lea<br />
(Merucidi), poate fi explicat §i pr<strong>in</strong> dr. mieriu, mieriu, albastru", deci<br />
//om eu oehi albaftri". Regiunea <strong>d<strong>in</strong></strong> Bulgaria, unde se <strong>in</strong>timp<strong>in</strong>a toponi-<br />
.micul Mer, apart<strong>in</strong>e de altfel zonei cercetate de pastorii nomazi ai arom<strong>in</strong>ilor<br />
<strong>in</strong> secolele <strong>d<strong>in</strong></strong> urma ale dom<strong>in</strong>atiei otomane.<br />
Ceea ce am expus aici e aproape tot ce se refera la o expansiune<br />
veche a arom<strong>in</strong>ilor spre teritoriul <strong>in</strong> care s-au aflat <strong>vlahii</strong> §i. rumerii medievali.<br />
E put<strong>in</strong>, desigur, dar suficient pentru a dovedi el teritotiile <strong>in</strong> care.<br />
au trait unii i altii, se pot clar delimita.<br />
Raportul vlahilor balcanici fata de dacorom<strong>in</strong>i nu poate fi lamurit<br />
def<strong>in</strong>itiv, <strong>d<strong>in</strong></strong> pric<strong>in</strong>a saraciei de <strong>in</strong>founatiuni vechi §i a toponimiei adupa<br />
de imigranti <strong>in</strong> chiar teritoriul de contact. Stiii le ce le avem <strong>in</strong>Fa dovedese<br />
mai presus de orice <strong>in</strong>doiala existenta unui strat vechi romanic, atit<br />
<strong>in</strong> t<strong>in</strong>utul <strong>d<strong>in</strong></strong>tre Vi<strong>d<strong>in</strong></strong> §i gura Moravei, eit §i mai la sud, pe cursul superior<br />
al Timocului, §i catre sud-est, <strong>in</strong> directia muntilor Balcani (Stara Plan<strong>in</strong>a)..<br />
L<strong>in</strong>ia de contact cu vadurile de trecere aiatate de Cviji6 nu se prelunge§te<br />
pe cursul Dunarii mai <strong>in</strong> jos de Vi<strong>d<strong>in</strong></strong>, nici mai sus de gura Moravei.<br />
Lipsa nomenclaturii vechi romanice, <strong>d<strong>in</strong></strong>colo de punctele numite, confirm/<br />
aceasta constatare. Nu trebuie uitata imprejurarca ca, pe portiunca mentionata<br />
a Dunarii, n-a existat o granita politica <strong>in</strong> tot timpul dom<strong>in</strong>atiunii<br />
avarel, deci p<strong>in</strong>./ la <strong>in</strong>ceputul secolului al IX-lea contactul <strong>d<strong>in</strong></strong>tre cele<br />
doug maluri nu era impiedicat de nici o masura cu caracter strategic<br />
sau politic.<br />
In favoarea unui contact prelungit §i <strong>in</strong>tens <strong>in</strong>tre regiunile <strong>d<strong>in</strong></strong> dreapta<br />
§i st<strong>in</strong>ga Dunarii pledeaza §i identitatea sau, <strong>in</strong> tot cazul, marea asemanare<br />
a dialectului vorbit de <strong>vlahii</strong> <strong>in</strong>fati§ati de noi en dialcctul dacorem<strong>in</strong>..<br />
E r<strong>in</strong>dul l<strong>in</strong>gvi§tilor s explice raportul <strong>d<strong>in</strong></strong>tre aceste doua glaiuri.<br />
Istoricul se marg<strong>in</strong>e§te a constata Ca <strong>in</strong> temeiul cercetarilor facute <strong>in</strong> acest<br />
studiu, nu. se pot dist<strong>in</strong>ge, cel put<strong>in</strong> <strong>in</strong>tr-o epoca ce se poate controla la<br />
lum<strong>in</strong>a istoriei, deci de la sfir§itul secolului al X-lea, <strong>in</strong>coace, migratiunile<br />
masive, care sa fi plecat <strong>d<strong>in</strong></strong> Moesia Superioara spre nord-est, <strong>in</strong> Banat<br />
.5i Oltenia. Dimpotriva totul vorbe§te <strong>in</strong> favoarea unei mi§cari pornite<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> regiunea Dunarii spre sud §i de la Morava spre vest, §i anume Iii<br />
Insi perioada de patrundere a slavilor <strong>in</strong> Pen<strong>in</strong>sula Balcanica, dar §i<br />
<strong>in</strong> secolele urmatoare, <strong>in</strong> mai multe valuri. Daca ar fi avut loc o migratie<br />
spre regiunile <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>nordul</strong> Dunarii, ea nu se poate admite decit <strong>in</strong>a<strong>in</strong>te<br />
1 C. Jiraek, Geschichte der Serben, I, p. 106, 120, 123.<br />
www.dacoromanica.ro
CONSIDERATII ISTORICE 179<br />
de secolul al X-lea, <strong>in</strong> perioada obscura a istoriei noastre. In secolul al<br />
XI-lea se constata caracterul difuz al vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> toata Bulgaria" si<br />
pr<strong>in</strong> aceasta se verifica implicit neput<strong>in</strong>ta de a iradia spre nord o populatie<br />
atit de numeroasa ca cea dacorom<strong>in</strong>a.<br />
Dar impotriva unei asemenea ipoteze, caci si ea este Inca numai<br />
o ipoteza, vorbeste aspectul social si politic cu totul deosebit, sub care<br />
apar rom<strong>in</strong>ii In <strong>nordul</strong> Dunarii, <strong>d<strong>in</strong></strong> momentul c<strong>in</strong>d Ii vedem la lum<strong>in</strong>a<br />
istoriei. Organizatia vietii patriarhale la rom<strong>in</strong>ii <strong>d<strong>in</strong></strong> Tara Rom<strong>in</strong>easca<br />
se deosebeste fundamental de ceea ce am vazut la <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia.<br />
Tot atilt de deosebit este si aspectul pe care il prez<strong>in</strong>ta rom<strong>in</strong>ii <strong>d<strong>in</strong></strong> Banat<br />
<strong>in</strong> secolele al XIV-lea si al XV-lea. Ceea ce pare identic se reduce la formele<br />
stravechi de viata primitiva : juzii" i judecia" reprez<strong>in</strong>ta, fara Indoiala<br />
eel mai vechi tip de organizare a rom<strong>in</strong>ilor, iar obiceiul de a face<br />
plata impozitului cu venitul dura, oi (datul oilor" <strong>in</strong> Transilvania,<br />
denumit de stra<strong>in</strong>i c<strong>in</strong>cizecime") trebuie considerat de asemenea ca un<br />
rest al organizatiei primitive ; legea vlahilor" <strong>d<strong>in</strong></strong> regatul sirbesc Ina<br />
are un <strong>in</strong>teles cu totul deosebit de dreptul valah" (ius valahicum) <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Banat 0. Transilvania (In primul caz legea" cupr<strong>in</strong>de catastiful obligatiilor<br />
feudale, ce ii s-a impus vlahilor, iar, <strong>d<strong>in</strong></strong>coace de Dunare, dreptul<br />
valah" constituie o norma juridica valabila <strong>in</strong> raporturile launtrice ale<br />
comunitatii romIne, reprezent<strong>in</strong>d astfel resturile unui stravechi drept<br />
consuetu<strong>d<strong>in</strong></strong>ar) ; ler"-ul col<strong>in</strong>delor noastre, atestat si la <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> imprejurirnile<br />
RaguzEi, devenit acum un cuv<strong>in</strong>t ne<strong>in</strong>teles, trebuie explk at<br />
de asemenea pr<strong>in</strong> <strong>in</strong>igratiile <strong>d<strong>in</strong></strong> Epoca de formatiune a poporului rom<strong>in</strong> ;<br />
Kadlec pret<strong>in</strong>de c itermenu1 cneaz ar fi la noi un import <strong>d<strong>in</strong></strong> Balcani,<br />
ignor<strong>in</strong>d faptul cà la sirbi i muntenegr<strong>in</strong>i se denumeste astfel egpetenia<br />
catunului sau al tribului, pe and, <strong>in</strong> Tara Rom<strong>in</strong>easd cnejii reprez<strong>in</strong>ta<br />
o clasa sociala, a rnosnenilor liberi, iar <strong>in</strong> Transilvania <strong>in</strong>depl<strong>in</strong>esc functia<br />
de reprezentanti ai feudalilor si nu se confunda cu juzii sau primarii<br />
satelor. Acelasi <strong>in</strong>vatat ceh subl<strong>in</strong>iazal i identitatea numelor slave,<br />
asez<strong>in</strong>d alaturi numcle vlahilor ddruiti manastirilor sirbcsti de a rom<strong>in</strong>ilor<br />
maramureseni, mentionati <strong>in</strong> documentele ungare <strong>d<strong>in</strong></strong> secolele al XIV-lea<br />
si al XV-lea. Dar asemanarea numelor slave, care se constata In secolul<br />
al XIV-lea <strong>in</strong> Oltenia si <strong>in</strong> Transilvania, cu cele constatate la <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Serbia, presupune existenta unor modele (cal<strong>in</strong>dare) bisericesti comune.<br />
Ele s<strong>in</strong>t o dovada ne<strong>in</strong>doielnica pentru legaturile rom<strong>in</strong>ilor <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>nordul</strong><br />
Dunarii cu biserica sirbeasca sau cu episcopia vlahilor <strong>d<strong>in</strong></strong> secolele al<br />
XII-lea al XIV-lea. Prezenta la noi a unor nume atit de rare ea Zavida,<br />
1 Kadlec, Vala§i a Valaske Prkvo [Vlahil i dreptul valah], p. 437-450. Onomastica<br />
romIno-slavd : p. 451 si urm.<br />
www.dacoromanica.ro
180 VLAHII NORD IiI1LCANICI IN EVUL MEDIU<br />
Strez, Miroslav, Desa, familiare <strong>in</strong>tre membrii <strong>d<strong>in</strong></strong>astiei Nemanja, pledeazA<br />
<strong>in</strong> favoarea acestei presupuneri.<br />
Dar dacorom<strong>in</strong>ii n-au importat nimic nici <strong>d<strong>in</strong></strong> formele organizatiei<br />
de bazA a sem<strong>in</strong>tiilor slave, diferentiate dist<strong>in</strong>ct <strong>in</strong> Pen<strong>in</strong>sula Balcania,<br />
p<strong>in</strong>g, In secolele al X-lea al XI-lea. Tot ce au Imprumutat se poate<br />
explica pr<strong>in</strong> persistenta Indelungatá a unui vechi strat de slavi In prov<strong>in</strong>ciile<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>nordul</strong> Dunarii i pr<strong>in</strong> <strong>in</strong>fluenta cultural'a a slavilor meridionali.<br />
Nici l<strong>in</strong>iile de migratiune §i mai ales ten<strong>d<strong>in</strong></strong>ta permanentà, ce ar<br />
fi trebuit s existe, de a se miva spre Dunáre, nu o observam la populatia<br />
vlahA studiatI In aceste pag<strong>in</strong>i. Spre sfir§itul <strong>evul</strong>ui de mijloc, dud sIrbii<br />
se refugiaza, <strong>in</strong> cete masive pentru a se sustrage dom<strong>in</strong>atiunii turce§ti,<br />
coloni§ti noi <strong>d<strong>in</strong></strong> Oltenia i Banat ocup5, terenurile libere <strong>d<strong>in</strong></strong> valea Timocului<br />
§i <strong>d<strong>in</strong></strong> regiunea Mlavei. Ei reiau orientarea spre malul drept al Dundrii<br />
§i restabilese astfel contactul, care, <strong>d<strong>in</strong></strong> sec. al VII-lea <strong>in</strong>coace, n-a fost<br />
Intrerupt decit pentru Intervale scurte.<br />
Dovedirea acestei teze apart<strong>in</strong>e <strong>in</strong>sA unuralt capitol al istoriei rom<strong>in</strong>e<br />
www.dacoromanica.ro
BIBLIOGRAFIE<br />
Anuarul Institutului d istorie national& an. I (1921) si urm. Cluj.<br />
BANEsCU, N., Les premiers tdmoignages byzant<strong>in</strong>s sur les Rouma<strong>in</strong>s du Bas-Danube (Extras<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Byzant<strong>in</strong>isch-neugriechisclze Jahrbücher, III, 1922).<br />
0 problemd de istorie medievald: crearea ;i caracterul statului AsdneVilor 1185, Bucuresti,<br />
1943.<br />
BARTOLI, DR. MATTED GIULIO, Das Dalmatische, In Schriften der Balkankomission, L<strong>in</strong>g. Abt. IV,<br />
Viena, 1906.<br />
BIDERMANN, H.I., Die Romanen und ihre Verbreitung <strong>in</strong> Oesterreich, Graz, 1877.<br />
Neuere slavische Siedelungen auf stiddeutschem Boden, In Forschungen zur deutschen<br />
Landes und Volkskunde, vol. II, fasc. V. t<br />
.<br />
BODOGAE, T., Ajutoarele romtnefti la mandstirile <strong>d<strong>in</strong></strong> sf<strong>in</strong>tul munte Athos, Sibiu, 1940.<br />
BRATESCII, C., Romtnii <strong>d<strong>in</strong></strong> Bulgaria de est a <strong>evul</strong>ui media (Bucuresti, 19421.<br />
CAPIDAN, Th., Dialectul arom<strong>in</strong>, Bucuresti, 1932.<br />
Raporturile l<strong>in</strong>gvistice slavo-romlne, Cluj, 1923.<br />
Romtnii <strong>d<strong>in</strong></strong> Pen<strong>in</strong>sula Balcanicd, Bucuresti, 1924.<br />
Rom<strong>in</strong>ii nomazi, Cluj, 1926.<br />
COSTAOHESCII, M., Documente moldovenesti Ina<strong>in</strong>te de $lefan cel Mare, Iasi, 1931.<br />
Ciarne, DR. IVAN, Najstarija poujest Kreekoi, Osorkoj Rabskoj, Senjskoj i Krbavskoj Biskupiji.<br />
[Cea mai veche istorie a episcopiei Vegliei, Usorei, Arbei, Segnei i Corbaviei],<br />
Roma, 1867.<br />
CVIJI6, JOVAN,La P<strong>in</strong><strong>in</strong>sule Balcanigue, Paris, 1918.<br />
CREMOgNIK, DR. GREGOR, Istoriski Spomenici Dubrovaekog Arhiva [Monumentele istorice<br />
ale arhivei <strong>d<strong>in</strong></strong> Dubrovnik], seria III, Belgrad, 1932.<br />
Dacoromania, Cluj-Sibiu, 1921, I urm.<br />
DANICId, G., Rjetnik iz knjitevnih star<strong>in</strong>a [Dictionar <strong>d<strong>in</strong></strong> antichitiiti literare].<br />
DRIRDJEV, BRANISLAV, Filurdfije u Crnoj Gori u vremenu Skender-bega Crnojevida [Filurgii<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Muntenegru In timpul lui Skender-beg Crnojevié] tn Zapisi, 1940 (Noul<br />
<strong>in</strong>accesibilä).<br />
Nato o vlakim starja<strong>in</strong>ama pod turskom upravom [Ceva despre cãpcteniile vlahe sub<br />
adm<strong>in</strong>istratia turceascab In Glasnik Zem. Muzeja u Bosni i Hercegov<strong>in</strong>i, Sarajevo,<br />
1940 (Noud <strong>in</strong>accesibila).<br />
DRAGANu, N., Ancienneld et expansion des Rouma<strong>in</strong>s d'apres la toponymie, I onomastigue el la<br />
langue, In Balcania, VI, Bucuresti, 1944.<br />
Rom<strong>in</strong>ii In veacurile IX XIV pe baza toponimiei si a onomasticii, Bucuresti,<br />
1931.<br />
DRAGOMIR, SILvru, Orig<strong>in</strong>ea coloniilor romIne <strong>d<strong>in</strong></strong> Istria, In Analele Academiei Ro<strong>in</strong>fne,<br />
Bucuresti, 1924.<br />
Vlahii <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia In sec. X XV, In Anuarul Instilutului de istorie nalionald, I,<br />
Cluj, 1922.<br />
Vlahii i morlacii, Cluj, 1924.<br />
DoeId, ST., 2ivot i obieaji plemena Kuea [Viata i obiceiurile tribului Kual, Belgrad, 1931.<br />
DOMMIER, ERNEST, Ober die iilleste Geschichte der Sloven <strong>in</strong> Dalmatien, Viena, 1856.<br />
www.dacoromanica.ro
182 VLAI-III NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
ERDELJANowè, DR. IOVAN, Postanak plemena Pipera [Formarea orig<strong>in</strong>ii tribului Piperilork<br />
<strong>in</strong> Srpski Etnografski Zbornik, XVII, Belgrad.<br />
- 0 poreklu Bunjevaca [Despre orig<strong>in</strong>ea Bunjevatilor], Belgrad, 1930.<br />
FILIP0vId, DR. MILENKO S., Gornja Pe<strong>in</strong>ja [P6<strong>in</strong>ja Superioaral, In Srpski Elnografski<br />
Zbornik, IV, 3, Belgrad, 1955.<br />
FRIEDWAGNER, DR. MATHIAS, Ober die Sprache wed Heimat der Rumdnen <strong>in</strong> ihrer Frühzeit<br />
(extras <strong>d<strong>in</strong></strong> Zeitschrift far Romanische Philologie, vol. L IV, fasc. 6), Halle, 1934.<br />
GELZER, H., Ungedruckle und wenig bekannte Bistiirnerverzeichnisse der orient. Kirclze, In<br />
Byzant<strong>in</strong>ische Zeitschrilt, II, Leipzig, 1893.<br />
GIVRESCII, C. C., Despre Vlahia Asdnestilor (EXtras <strong>d<strong>in</strong></strong> Lucrdrile Institutului de geografie al<br />
Universildfii <strong>d<strong>in</strong></strong> Cluj, vol. IV).<br />
- lstoria romtnilor, vol. II, Bucuroti, 1937.<br />
Glasnik Skopskog nauenog drunva [Bulet<strong>in</strong>ul societatii sti<strong>in</strong>tifice <strong>d<strong>in</strong></strong> Skoplje],<br />
II, Skoplje.<br />
Glasnik Srpskog egenog draftva [Bulet<strong>in</strong>ul societatii sti<strong>in</strong>tifice strbe] I-LXXV,<br />
*<br />
Belgrad, 1872-1892. . .<br />
Glasnik zern. Muzeja u Bosni i Hercegov<strong>in</strong>i<br />
*<br />
[Bulet<strong>in</strong>ul Muzeulut Regional <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Bosnia si Hertegov<strong>in</strong>a], I-XXX, Sarajevo.<br />
1-1ADII-VAULJEv16, DR. I., Jedna Stara Srbija, Belgrad, 1909.<br />
HURLER, C., Die Walachen als Begründer des zweiten bulgarischen Reiches der Aseniden,<br />
Viena, 1879.<br />
HURNitrzARI, E., Documente privitoare la istoria romlnitor, 12, Bucuresti, 1890.<br />
JIRSCRR, C., Geschichte der Serben, vol. I, Gotha, 1911.<br />
Das Fürstenturn Bulgarien, Viena, 1891.<br />
Die Handelsstrassen und Bergwerke von Serbien und Bosnien, Praga, 1879.<br />
- Die Romanen <strong>in</strong> den Stddlen Dalmatiens weihrend des Mittelallers (In Denkschrif ten,<br />
-<br />
Phil. Hist. Klasse, vol. 48-50), Viena, 1901-1903.<br />
Glas<strong>in</strong>ac u srednjem vijeku [Glas<strong>in</strong>ac In <strong>evul</strong> <strong>mediu</strong>], <strong>in</strong> Glasnik Zem. Muzeja u<br />
Bosni i Hercegov<strong>in</strong>i, IV.<br />
- Staat and Gesellschaft t<strong>in</strong> mittelalterlichen Serbien, I-IV , Viena, 1912-1919.<br />
Die Wlachon und Maurowlachen <strong>in</strong> den Denkmdlern von Raguza, In Sitzungsberichte<br />
der k. bömischen Gesellschaft der Wissenschaften, hist. - phil. Klasse, Praga, 1879.<br />
IoRDAN, IORGO, Num* de locuri rom<strong>in</strong>esti In R.P.R., Bucuroti, 1952.<br />
IORGA, N., Geschichte des osmanischen Reiches, II, Gotha, 1909.<br />
- --<br />
Histoire des Rouma<strong>in</strong>s et de la Romanité orientate, vol. III, Bucuresti, 1937.<br />
Istoria Romtnilor, vol. II, Bucuresti, 1936 (capitolul Sian i rniscdri vlahe <strong>in</strong><br />
Balcani, p. 331-342).<br />
Notes et extraits, I-V, Paris, 1899.<br />
IPPEN, T.,Novibazar und Kossovo (Das &le Rascien), Viena, '1892.<br />
Istoriski Casopis, I -V, Belgrad, 1950-1955.<br />
IvANOvIé, RAD., Detansko vlastel<strong>in</strong>stvo [Proprietatea feudald a Deaanilorl, In Istoriski Casopis,<br />
IV, Belgrad, 1952.<br />
- ICatunska naselja na manastirskim vlastel<strong>in</strong>stvirna [AseziIrile de Mune pe proprie-<br />
Utile mththstirilor], In Istoriski Oasopis, V, Belgrad, 1955.<br />
WI& DR. AL., Migracije Srba u Slavoniju [Migratiile Strbilor In Slavonia], Subotica, 1926.<br />
- Spomenici Srba u Ugarskoj [Monumentele slrbilor <strong>d<strong>in</strong></strong> Ungaria], I, Novi Sad, 1919.<br />
KADLEC, K., Stefana Verbecija Tripartitum [Tripartitul lui Stefan Verbdczi], Belgrad,<br />
1909.<br />
- Valedi a Valakke Prdvo [ Vlahii i dreptul valah], Praga, 1916.<br />
KLAM, V.TRAosLAy, Bribirski Knezovi od plemena Subié do god. 1347 [Comitii de Bribir <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
neamul Subicilor pfnh In anul 1347], Zagreb, 1897.<br />
Krai knezovi Frankapani [Comitii Frankapani <strong>d<strong>in</strong></strong> Veglia], I, Zagreb, 1901.<br />
Povjest Hrvala [Istoria croatilor], vol. I-VI, Zagreb, 1899 si urm.<br />
LuoMS, I., De regno Dalmatiae et Croatiae (ed. Schwandtner, Scriptores rerum Hungaricarum,<br />
Dalmaticaram, Croaticarum et Slavonicarurn veteres ac genu<strong>in</strong>i, III)<br />
Viena, 1748.<br />
MANDId, DR. 0. Dom., Postanak Victha [Orig<strong>in</strong>ea vlahilor], Buenos-Aires, 1956.<br />
MAL, DR. JOSIP, Uskoeke Seobe i Slovenske Pokraj<strong>in</strong>e [Migratiunile uscocilor i regiunile <strong>d<strong>in</strong></strong><br />
Slovenia], Ljubljana, 1924.<br />
- -<br />
www.dacoromanica.ro
BIBLIOGRAFIE 183<br />
MALECIII, M., Gwary Ciciów a ich pochodzenie [Graiul cicilor L orig<strong>in</strong>ea lor], <strong>in</strong> Lud Slowianski,<br />
1919, Cracnria.<br />
1LAiortAN1d, I., Pr<strong>in</strong>osi za hrvalski pratmo-poojestni Rjeenik [Contributll pentru dictionarul<br />
istoric-juridic al croatilor] Zagreb, I Ill.<br />
MI6Ovid, U., 2ivot i obilajiPopouaca [Viata 5i obiceiurile Popovätilor], Belgrad, 1952.<br />
1111KL0sICH, FL, Monumenta Serbica, Viena, 1858.<br />
- Lieber die Wanderungen der Rumdnen <strong>in</strong> den dalmatischen Alpen und den Karpalen<br />
(In Denkschriften der k. Akademie der Wissenschaften, Phil. Hist. Klasse,<br />
30 Band), Viena, 1880.<br />
IOLA NIEODIM,Pravoslavna Dalmacija [Dalmatia ortodoxal, Novi Sad, 1901.<br />
Miltheilungen des historischen Vere<strong>in</strong>es für Steiermark, XXXI, Graz, 1883.<br />
4 , Monumenta historico-juridica Slavorum Meridionalium, I X, Zagreb, 1877-1915.<br />
4, Monurnenta spectantia historiam Slavorum Meridionalium, IXLIII, Zagreb,<br />
1870-1918.<br />
Monumenta Hungariae Historica. Diplomatarium, Budapesta vol. I (1878) si urm.<br />
1111t1vU, G., Istoria rom<strong>in</strong>ilor <strong>d<strong>in</strong></strong> P<strong>in</strong>d. Vlahia Mare, Bucuresti, 1913.<br />
- Romtnii <strong>d<strong>in</strong></strong> Bulgaria Medievald, Bucuresti, 1939.<br />
INUTTAVIEV, P., Proizlzoddl na Asenevci [Orig<strong>in</strong>ea Asánotilor], <strong>in</strong> Makedonski Pregled, IV,<br />
Sofia, 1928.<br />
- Vojnigki zemi i vojnici vd Vizantija prez XIII XV u. [Mosille vo<strong>in</strong>icilor l volnicii<br />
bizant<strong>in</strong>i In secolele al XIII-lea pima la al XV-lea], Sofia, 1933.<br />
, * a Naselja i poreklo stanovnigtva [Asezärile i orig<strong>in</strong>ea populatiei], vezi Srpski Elnografski<br />
Zbornik.<br />
NIKOLAEV, VsEv0L0D, Potekloto na Asenevci i etnieeskijat charakter na osnovanata ot tech<br />
ddrfava [Orig<strong>in</strong>ea Ashnestilor i caracterul etnic al statului <strong>in</strong>temeiat de 6],<br />
Sofia, 1944.<br />
NIBTok, ION I., Orig<strong>in</strong>ea Romtnilor <strong>d<strong>in</strong></strong> Balcani si Vlahiile <strong>d<strong>in</strong></strong> Tesalia si Epir, Bucuresti, 1944.<br />
-<br />
NOVAROVId, STOJAN, Balkanska Pitanja [Probleme <strong>balcanice</strong>], Belgrad, 1906.<br />
Les problemes serbes, <strong>in</strong> Archly für slavisclze Philologie, 32-33, Viena, 1913-1914.<br />
- Prvi osnovi slovenske knjifevnosti meg ju balkanskim Slovenima [Primele temelii ale<br />
literaturii slave la slavii <strong>d<strong>in</strong></strong> Balcani], Belgrad, 1893.<br />
Selo [ Satul], In Glas_Srpske kr. Akademije, XXIV, Belgrad, 1891.<br />
Zakonilc Stelana Duktna [Codul lui Stefan Du§an], Belgrad, 1898,<br />
- Zakonski Spomenici srpskich drfava srednjega veka [Monumentele juridice ale<br />
statelor slrbesti <strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>evul</strong> <strong>mediu</strong>], Belgrad, 1912.<br />
PA.NAITESCII, P. P., Documentele Tarii Rom<strong>in</strong>esti, I, Bucuresti, 1938,<br />
PEROJEVId, M., Povjest hrvatskih zemlja Bosne i Hercegov<strong>in</strong>e [Istoria tkilor croate ale<br />
Bosniei si Hertegov<strong>in</strong>ei], I, Sarajevo, 1942.<br />
PHILIPPIDE A., Orig<strong>in</strong>ea Romtnitor, vol. I II, I asi, 1925-1928.<br />
LISEANII, G. PoPA, Izvoarele istoriei Rom<strong>in</strong>ilor, vol. 1-15, Bucuresti, 1934-1939.<br />
-<br />
Dacia <strong>in</strong> autorii clasici, Bucuroti, 1943.<br />
PIISCARIII, SEXTIL, Etudes de l<strong>in</strong>guistique rouma<strong>in</strong>e, Bucuresti, 1937.<br />
- Studii istroromtne, I II, Bucuroti, 1906-1926.<br />
ROSETTI, AL., Inlluenla lirnbilor slave meridionale asupra limbii romtne (sec. VI XII),<br />
Bucuresti, 1953.<br />
SKAEIC, VLADISLAir, Porijeklo pravoslavnoga naroda u sjeverozapadnoj Bosni [Orig<strong>in</strong>ea<br />
populatiei ortodoXe <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia nord-vestical, <strong>in</strong> Glasnik Zem. Muzeja u Bosni i<br />
Hercegov<strong>in</strong>i, XXX, Sarajevo, 1918.<br />
SKOK, DR. P., Dolazak Slovena na Mediteran [Venirea slavilor In litoralu] mediteranean],<br />
Split, 1939.<br />
- Prilog k ispitivanju hrvatskih imena mjesta [Contributie pentru cercetarea toponimicelor<br />
croate] (extras <strong>d<strong>in</strong></strong> Nastavni Vjesnik, XXII), Zagreb, 1914.<br />
SKRITAmé, A., Zilico eparlzisko vlastel<strong>in</strong>stvo [Proprietatea eparhialh a Zicei], <strong>in</strong> Istoriski<br />
easopis, IV, Belgrad, 1952-1953.<br />
SmaKidts, T., Codex Diplomaticus Regni Croaliae, Dalmatiae etc., I XIV, Zagreb,<br />
1904-1911,<br />
SiiiiGAROV, I., Istorija na ohridskata Arhiepiskopija. [Istoria arhiepiscopiei de Ohrida], I,<br />
Sofia, 1942.<br />
* Spomenik Srpske kr. Akademije Nauk [ Spomenik al Academiei regale de sti<strong>in</strong>te<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia], vol. III.<br />
www.dacoromanica.ro
184 VLAHII NORD-BALCANICI IN EVUL MEDIU<br />
Srpski Etnograjski Zbornik, Prvo odeljenje (sectia Intli) : Naselja i poreklo<br />
stanovnigtva [Asezarile i orig<strong>in</strong>ea populatiei], 1 34. (Numerotatia eu cifre romanepriveste<br />
ZborMkul, care are mai multe sectii):,gditat de Academia sirbeascA 4e sti<strong>in</strong>te.<br />
Srpski'Elnogralski Zbornik. Cetvrto odeljenje (sectia IV) : Rasprave i gragja<br />
(studii si material) 1 l urm. (Editat de Academia slrbeascA de sti<strong>in</strong>te).<br />
STANWEVId, STANOJE, Lilna imena i narodnost u Srbiji srednjega veka [Onomastica si<br />
nationalitatea In Serbia <strong>evul</strong>ui <strong>mediu</strong>], In Mlnoslovenski Filolog, VIII.<br />
* , Star<strong>in</strong>e Iugoslov. Akad. [ Star<strong>in</strong>e ale Academiei Iugoslave], Zagreb, I si tw<strong>in</strong>.<br />
STROHAL, DR. IVAN., Praona poujest dalmat<strong>in</strong>skih gradova [Istoria juridicd a oraselor<br />
dalmat<strong>in</strong>e], I, Zagreb, 1913.<br />
gi§i6, DR. FERDO, Miha Madijea de Barbazanis (In Rad lugosl. Akad., 153).<br />
gIIFFLAY, DR. MILAN, A. Nelipicsiek hagyatika [Succesiunea Nelipicilor], In Turulr<br />
Budapesta, 1907.<br />
Srbi i Arbanasi [ Slrbii i albanezii], Belgrad, 1925.<br />
TAAIARO, ATTILIO, La Vénélie lulienne et la Dalmatie, IIII, Roma, 1918 1919.<br />
THALLOCEY JIRVER SUPPLAY, Ada et Diplomata Res Albaniae Mediae Aelatis Inastrantia,<br />
II, Viena, 1918.<br />
THALLOCZY, L., Illyrisch-Albanische Forschungen, III (München und Leipzig).<br />
TRIPCEA, DR. TEODOR, Romlnii <strong>d<strong>in</strong></strong>tre Timok i Morava ln lum<strong>in</strong>a trecutului lor istoric,.<br />
Bucuresti, 1945.<br />
TRUHELKA, DR. CIRO, Historieka podloga agrarnog pitanja u Bosui [Temeiurile istorice ale<br />
problemei agrare <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia], In Glasnik Zem. Muzeja u Bosni, XXVI, 1915..<br />
LISPENSKIJ, I., Obrazovanie vtorago bolgarskago carstva [Formarea celui de-al doilea imperiu<br />
bulgar] , Odesa, 1879.<br />
VASMER, M., Die Slaven <strong>in</strong> Grieclzenland, Berl<strong>in</strong>, 1941.<br />
VASSILICH, G., Sull'orig<strong>in</strong>e dei Cici.<br />
Sui Rurneni dell'Istria.<br />
WEIN:LIND, G., Rumdnen und Aromunen <strong>in</strong> Bulgarien (XVII Jahresbericht des Mstituts f iir<br />
rum. Sprache zu Leipzig, 1908).<br />
Die rumdnischen Dialekte der kle<strong>in</strong>en Wallachei, Serbiens und Bulgariens (Jahr-<br />
MI cher, VII), Leipzig, 1900.<br />
VILSAN, G., Les Rouma<strong>in</strong>s de Bulgarie el de Serbie, Paris, 1918.<br />
VLAJINAC, DR. MILAN Z., Zgon iii kulutenje van mesta stanovanja [Zgon.-ul sau col<strong>in</strong>datul In<br />
afarA de localitatea ocupatA], Belgrad, 1932.<br />
WNW, N. van, Taalkundike en historiese gegevens betreljende de ondste betrekk<strong>in</strong>gen tussea<br />
Serven en Bulgaren, Amsterdam, 1923.<br />
Zbornik (vezi Srpski Etnograjski Zbornik).<br />
ZLATARSKI, V., Potekloto na Petra i Asena, vodaeite na vdzstanieto v 118,5 god [Orig<strong>in</strong>ea lui<br />
Petru i Asan, conduciitorii rAscoalei <strong>d<strong>in</strong></strong> anul 1185], Sofia, 1933.<br />
XENOPOL, D., L'empire valacho-bulgare, In Revue Ilistorique, XLV II , Paris. 1891.<br />
www.dacoromanica.ro
INDICE DE NUME<br />
Abas 152.<br />
Ala<strong>d<strong>in</strong></strong>ie, Toma§, vlah 168.<br />
Ala<strong>d<strong>in</strong></strong>ge, Tomas, pristav al scaunului<br />
vlah 84.<br />
Alban 73.<br />
albanezi 20, 21, 25, 28, 36, 39, 40, 56, 62,<br />
94, 96, 111, 124, 134, 140, 141, 155, 164,<br />
173, 174, 175.<br />
Alexandru, Georgie, comite 89.<br />
Alexis Comnenul 12.<br />
Alimer, fiul lui Milut<strong>in</strong>, vlah 81.<br />
Allman, Al ikola, voievod 39, 135.<br />
Alunoviei 154, 158.<br />
Alunoviii, fam<strong>in</strong>e 67.<br />
Alunoviéi, frAtie 60.<br />
Alunoviei, trib 164.<br />
Ana Comnena 11, 12, 121, 162.<br />
Andresko 159.<br />
Andria 19.<br />
Andriulus 148.<br />
Andronicos 111 26.<br />
Andronic Paleologul, lmpArat 135.<br />
Anghelos, Isac 12.<br />
Anonimul (autor) 147.<br />
Anonimul" raguzan, cronicar <strong>d<strong>in</strong></strong> see. XV 43.<br />
Ansberlus, cleric 34.<br />
Antuloviii, fam<strong>in</strong>e 64.<br />
arbanas-i (albanezi ) 140, 141, 156.<br />
Arboriei 149.<br />
Arbalie 149.<br />
Arbuliéi 55.<br />
Arsenie, episcop 24.<br />
Asan, Asemesli 11, 12, 135, 154.<br />
avari 178.<br />
arom<strong>in</strong>i (Kucovlasi) 13, 14, 15, 116, 118, Barbalovac 53.<br />
137, 162, 165, 174, 175, 176, 177, 178. Barba 53, 154.<br />
Rabonié, loan, ban slavon 69, 70_<br />
Bacul 66, 129 ; vezi §i Baiul.<br />
Bacule (Balule ), trib 39.<br />
Baculi (Balla), fr5lie 59.<br />
Bete. 119, 151.<br />
Badoer, Aloisiu 96.<br />
Badych, Gulivh, vlah 82.<br />
Baiazid, sultan 35, 51.<br />
Bajislav premikjur 28, 117.<br />
Bajlidi 108.<br />
Bakula 48.<br />
Bala 19.<br />
Balducci de Fumo 93.<br />
Balos<strong>in</strong> 151.<br />
Bal§iéi 110.<br />
Balla 151.<br />
Ban, vlah 166.<br />
Banöulovci 53.<br />
Bandar 48.<br />
Banilouich, Goilan, vlah 43.<br />
Banjani (morlaci vlahi ), lrib 62, 120, 167-<br />
Barb 14.<br />
Barbace 53.<br />
Barbanel 151.<br />
Barbarasa 150.<br />
Barbet -- 53, 154.<br />
Barbat, Balgié 111.<br />
www.dacoromanica.ro
186 INDICE DE NUME<br />
Barloli, dr. Matteo Giulio - 86, 147.<br />
Bartolomei Therchyimchich", vlah - 82.<br />
_Basarovie, Jandrija - 104.<br />
Baful (Bacul), cnez - 129.<br />
Baful, vezi Baculi.<br />
Bala le, vezi Bacule.<br />
Bali' testi - 59.<br />
Bdnescu, Nicolae - 11, 137.<br />
Bliful, trib vlah - 59.<br />
Beatovidi - 67.<br />
Bekosevi§e, Gregur, pristav al scaunului<br />
vlah - 84.<br />
Be lice, neam - 39.<br />
Belie - 34, 35, 54.<br />
Bencun - 48.<br />
Berbos, lmaj - 149.<br />
Berilo - 19.<br />
Berislau - 19, 121.<br />
Berislav, tatal lui Rudiljan<strong>in</strong>, vlah - 42.<br />
Berriuci, vlah fiul lui Vidach - 42.<br />
Bersovid Gruboe, fratele Latitei - 42.<br />
bezjake" - 100.<br />
Bidermann - 98, 99, 100, 105, 107, 127, 147.<br />
Bilkovi§5, gimun, pristav al scaunului<br />
vlah - 84.<br />
Bilosav Dralevie, vlah - 73.<br />
.bizant<strong>in</strong>i - 26, 31, 111, 119, 134, 136, 137,<br />
139, 140, 143, 163, 166, 171, 172.<br />
Birzan, vezi Burzani.<br />
Bjelice, trib - 120.<br />
Bjelo§e, trib - 39.<br />
Bjukolaj - 151.<br />
Blacus - 132.<br />
Blacus veteranus, vezi Bon.<br />
Blagoveani, familie - 67.<br />
Blasul - 109.<br />
Blau Koeie, vlah - 73.<br />
Blaz Wugula - 105.<br />
Blazio de Gerde - 125.<br />
Blgar<strong>in</strong> - 141.<br />
Boban - 48.<br />
Bobani, <strong>vlahii</strong> B - 168.<br />
Bocanus Tollanovich - 45.<br />
Bodogae, T. - 175.<br />
Bodolise, Gherga, jude al morlacilor - 93.<br />
Bogavec Bogunovich, vlah - 45.<br />
Bogdan - 19, 86.<br />
Bogdan, Dragoslav al lui B - 41.<br />
Bogdan, I. - 22, 35.<br />
Bogdan Morgassia - 133.<br />
Bogdana de la Sana, §erbá - 41.<br />
Bogdul - 151.<br />
Bogetta, Nenchovich, vlah - 45.<br />
Bogoslav - 119.<br />
Bogoslauus Dersimirich - 120.<br />
Bogrea, V. - 49, 135, 136.<br />
Bolami - 173.<br />
Bon, Bon Vlahus (Blacus veteranus), vlah -<br />
42, 45, 149, 151.<br />
'Boris; pr<strong>in</strong>cipe bulgar - 117.<br />
Borissavus Boicovich, vlah - 45.<br />
Bormaxi, vezi Bormazi.<br />
Bormazi (Bormaxi) - 45.<br />
Borojevid, Ivan - 38, 58 ; tatäl lui Ulur ,<br />
Borojevid - 59.<br />
Bosgnani, vezi bosniaci.<br />
Bosnesi - 148.<br />
bosniaci (Bosgnani) - 47.<br />
bosnieci - 30, 134.<br />
Bradar, familie - 67.<br />
Bradari, vlahl slavizati - 171.<br />
Bradari, vezi Bardari.<br />
Bradef - 150, 159.<br />
Bradel, Miho, prisäcar - 110.<br />
Bradie, familia - 67.<br />
Braja - 152.<br />
Brajk - 151.<br />
Brajko - 152.<br />
Bran, cnez - 172.<br />
Branisclav, vlah, fratele lui Dobrosclauus -42.<br />
Branislav, vlah - 42.<br />
Branislavus de Negomir, vlah - 42.<br />
Branko, vlah - 48.<br />
Brankovie, Gheorglze - 29, 30.<br />
Brankovie, Gheorghe, despot - 30.<br />
Brankovie, Gregor - 30.<br />
Brankovie, Vuk - 30.<br />
Brate§ - 60.<br />
Bratigna Drobrognago, vlah - 42.<br />
Bratimir - 19.<br />
Bratoslav, Dobrol<strong>in</strong>, fiul lui B. - 41.<br />
Bratoslav, Mania - 21.<br />
Bratuj - 151.<br />
Bratula - 151.<br />
Bratulj Mil<strong>in</strong>ie Moroblachus - 44, 45.<br />
www.dacoromanica.ro
INDICE DE NUM 187<br />
Brayan Nadichnich - 168.<br />
Braychus Stiepoevich - 45.<br />
Brayk Meruchich, cdtunul lui B. M. - 107.<br />
Bratescu, C. - 12.<br />
Briza, Partho de B. - 36.<br />
Baba lo - 48.<br />
Bubec, Emeric, ban - 126.<br />
Buc (Bun - 152.<br />
Buchorichi - 149.<br />
Buckat (Bufcal) - 19, 150.<br />
Bucorovich Musbradus olachus - 149.<br />
Bucur - 14.<br />
Budan Grub§ié, vlah - 73.<br />
Budei - 68.<br />
Bu<strong>d<strong>in</strong></strong> - 19.<br />
Budislav - 19, 121.<br />
Budmil - 151.<br />
Budulde, Gregor - 93.<br />
Budulge, Ivan - 93.<br />
Bukarica, familie - 67.<br />
Bukor - 19, 150.<br />
Bukur - 65, 67, 150.<br />
Bukuroviei, locuitori - 65.<br />
Bukuroviei, trib - 164.<br />
Bulat Kustrafie, vlah - 73-<br />
loulgari - 172.<br />
.bulgari mahomedani - 13.<br />
Bulgar<strong>in</strong> - 141.<br />
Buljanci (romtni band(eni ) - 57.<br />
Bun - 19, 45, 59, 119, 150, 151, 152.<br />
Buna - 152.<br />
Buni - 67.<br />
Bunié, loan - 104.<br />
Bunimir - 67.<br />
Bunioviei,, familia - 67.<br />
Bunislav - 45.<br />
Bunissich Vladil moroblachus de zlocrnha -43,<br />
Buni§a - 152.<br />
Bunjevac - 156.<br />
bunjevafi 102.<br />
Bunislav - 152.<br />
Buno - 152.<br />
Bunoza - 48.<br />
Buntuliei, familie - 58.<br />
Burazeri - 158, 168.<br />
Burazerovidi, fam<strong>in</strong>e, neam - 60, 158, 168.<br />
Burmazi, <strong>vlahii</strong> B. - 173.<br />
Bursan, vezi Burzani.<br />
Burzan, vezi Burzani.<br />
Burzani, frAtie (rom. Blrzan, Burzan, Bursan)<br />
- 60.<br />
Bulk - 49.<br />
Caloiurch Mircetich - 45.<br />
Candrea - 158.<br />
Cantacuzen, Joan - 26.<br />
Caparki (sau Vasiéi), familie - 56.<br />
Capidan, Theodor - 39, 40, 60, 62, 113, 114,<br />
115, 116, 118, 170, 175, 177.<br />
Carsi - 147.<br />
Carol, ban - 79.<br />
Carol, comite - 78-<br />
Cedren - 111.<br />
Cessigusso, Leonard de - 42.<br />
Chiarach Radovani Drasenovich, vlah - 43.<br />
Chiperi - 61.<br />
Chiril - 121.<br />
'Choniates, Nikelas - 11, 126.<br />
Chrana - 152.<br />
Chrane - 152.<br />
Chranislav - 152.<br />
Chrobrethyth, Paul, nobil croat - 78.<br />
Chudulus - 149.<br />
Ciccio da Segna - 98.<br />
Cici - 95, 96, 98, 99, 100, 101, 126.<br />
C<strong>in</strong>ac - 157.<br />
C<strong>in</strong>cari a<strong>in</strong>fari ), vezi <strong>in</strong>acedoromtni.<br />
C<strong>in</strong>ci, familie - 68.<br />
c<strong>in</strong>ci (tz<strong>in</strong>tzi) - 14, 157, 177.<br />
C<strong>in</strong>culovié - 157.<br />
C<strong>in</strong>ghiane, turc, tigan - 59.<br />
Cipul (Tipul) - 176. .<br />
Clara, vdduva lui Simun Keglevié - 80, 82.<br />
Corb - 54.<br />
Corv<strong>in</strong>, loan, ban croat - 135.<br />
Corv<strong>in</strong>us (Matei) - 146.<br />
Cossicius Vladislaus - 146.<br />
Cossul - 146, 150.<br />
Costdchescu, M. - 61.<br />
Crancus, preot vlah - 133, 137.<br />
Cranoe Opasa - 125.<br />
Cráciun (KpccTCol!,v-v) - 26.<br />
Cresulus (poate Cre(ul) - 149.<br />
Crnce (Truk), familie - 65.<br />
Crntie, dr. Ivan - 94.<br />
Crni Lat<strong>in</strong>i (lat<strong>in</strong>i negri) - 145.<br />
www.dacoromanica.ro
18 8 INDICE DE NUME<br />
Crnjac 48.<br />
Crnoevie, $telan 135.<br />
Crnojevid, Ivan 39.<br />
Crnovunci 124.<br />
(Irma, jupan 149.<br />
croati 70, 97, 120, 134, 144, 145, 166.<br />
Crstul Domjende 149.<br />
Cuce (Tule) 157.<br />
Cupsor, Mitut<strong>in</strong> zis C. 80.<br />
Custodie, preot 137.<br />
Cvijid, lovan 12, 13, 16, 33, 52, 53, 67,<br />
84, 175, 178.<br />
Zelebija, Kasum, emir 51.<br />
eepimati 173.<br />
eeprniee, Bartol, pristav 84.<br />
CUM 100.<br />
Cikuldea 149.<br />
eremoenik, Gregor 45, 155.<br />
eubretid <strong>d<strong>in</strong></strong> Vrhrika, Paul, 78.<br />
eudulovci, fam<strong>in</strong>e 176.<br />
Dabifiv, boier 29, 141.<br />
daci", vezi romtni.<br />
dacoromtni 14, 54, 116, 124, 159, 180.<br />
Dagul 151.<br />
Dajko 152.<br />
Dajea 19.<br />
Dajul 151.<br />
dalmat<strong>in</strong>i 47, 103, 106, 146, 148.<br />
Damianus de Nassis et de Jadra 89.<br />
Daneul 63, 149, 156.<br />
Dan6u1 dirt Brda 59.<br />
Daneulovci, fam<strong>in</strong>e 53.<br />
Daneulovidi, fam<strong>in</strong>e 59.<br />
Danie, Milut<strong>in</strong>, vlah 79, 80, 81.<br />
Danilid 31, 32.<br />
Danilo, vlah 86.<br />
Daniloviej, Franko, pristav al scaunului<br />
vlah 84.<br />
Dankovie, Giurp 29.<br />
Danzull 149.<br />
David, descendent al tarilor bulgari 161.<br />
Deeanski, vezi .Flejan lime Deeanski.<br />
Ded 152.<br />
Dedol 19, 151.<br />
Dedulus 148, 149, 163.<br />
Dehojevie, Micldus, cnez vlah" 76.<br />
Dehonijevid, Mart<strong>in</strong>, vlah 76.<br />
Dejanovid, Kostan<strong>d<strong>in</strong></strong> (Constant<strong>in</strong>) 29, 31..<br />
Delje, fratie 38.<br />
Densusianu 158.<br />
Dersimirich Bogoslavus, vlah 43.<br />
Desa 180.<br />
Desimir 19.<br />
Defalovid 63.<br />
Didulich, Ratcho 149.<br />
Diedo, Antonio, s<strong>in</strong>dic 106.<br />
Dim<strong>in</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> Ballea 93.<br />
Dimitrie 86.<br />
Dimitrie, preot 137.<br />
D<strong>in</strong>jie, St., istoric iugoslav 45, 132, 133, 155-<br />
Dian 173.<br />
Djal, fam<strong>in</strong>e 68, 166.<br />
Djaktc (fratie), vezi Mikovidi.<br />
Djalci 166.<br />
Dobre 152.<br />
Dobrec Visuloviei 44.<br />
Dobrild (Domprilan) 26.<br />
Dobroe<strong>in</strong>, hal lui Bratoslav, vlah 41<br />
Dobrosclauus, fratele lui Branisclav, vlah 42.<br />
Dobroslav 19.<br />
Dobroslav, aurar 173.<br />
Dobrovie, Vukosav, vlah 43.<br />
Dobruj 151.<br />
Dobrula 121, 149.<br />
Dobrulus 149.<br />
Dojul 151.<br />
Domazet 48.<br />
Domenico Negri 145, 148, 155.<br />
Dom<strong>in</strong>cul 149.<br />
Domprilan, vezi Dobrild.<br />
Do<strong>in</strong>ea de Vladihovid, viceban 72.<br />
Domulid 149.<br />
Donat, episcop 94.<br />
Dorotei, calugär 30.<br />
Dracut 149.<br />
Draculus, 148, 163.<br />
Draculus (Petrus) 149.<br />
Draculus Zorzi 149.<br />
Drag 152.<br />
Draga 152.<br />
Dragae, cApetenie de cbtun 43.<br />
Drage 152.<br />
Dragid Prodanovid, vlah 73.<br />
Drag/a Vlahiot 153.<br />
www.dacoromanica.ro
IND10E DE NUME 180<br />
_Dragomir 152.<br />
.Dragoslav 19.<br />
Dragoslav al lui Bogdan 41.<br />
,Dragoslav Dobretié 21.<br />
Dragoslav Srb<strong>in</strong> 29, 141.<br />
Dragoslav Vlah 29, 141.<br />
Braga' 153.<br />
Dragot<strong>in</strong>a 111.<br />
Dragu 153.<br />
Dragugla 93.<br />
Draguj 151.<br />
Dragula 149.<br />
DraguleviC 150.<br />
Draguli (Pervosclavus) 149.<br />
Dragul<strong>in</strong> 151.<br />
Dragulov 149.<br />
Draguna 19, 151.<br />
Dragut<strong>in</strong> 86.<br />
Dragut<strong>in</strong>, rege 33, 34.<br />
Drakia, neam 61.<br />
Drakul 156.<br />
Drakula, familie 67.<br />
Drakulidi 68, 171, 177.<br />
Drakulidi, familie 67.<br />
Drakulovci 176.<br />
Drakuloviéi 51, 60, 154.<br />
Dra !leo 152.<br />
Dra<strong>in</strong>& 86, 149.<br />
Dralul 151.<br />
Drell la 149.<br />
Draganu, N. 39, 61, 171.<br />
Drman, voievod bulgar 34.<br />
Drobnjaci, trib (pleme) 61, 63, 120, 167.<br />
Dubravac, Mili6evié, cramar 133.<br />
Dubraveié, Vigan, vlah 76, 112.<br />
Dubrovié, Milie 104.<br />
Dudan, vlah 79, 81.<br />
Dudanovié, Mikola, vlah 80, 81.<br />
Dudanovié, Stover, vlah 81.<br />
Ducange 12.<br />
Duchesne, L. 138.<br />
Dueid 63.<br />
Du lid, ,g, antropogeograf 39, 46, 62, 122.<br />
Dumié, luraj 104.<br />
Damitor, nume 68.<br />
Dunav, vlah 166.<br />
Durme 67.<br />
Durme, emigrati 65.<br />
Durmiéi, familie 65, 67, 68, 154, 171.<br />
Durmikviéi, familie 64.<br />
Diimmler, Ernest 140.<br />
Ecater<strong>in</strong>a, fiica banului croat Ivani§ Nelipi6<br />
sotia banului Ioan Frankapan 71, 76.<br />
Elena, reg<strong>in</strong>a 20, 37, 110, 140.<br />
Elisabeta, reg<strong>in</strong>a 79, 126.<br />
Elisseu, editurä 36.<br />
Elovac Drativojevid, vlah 73.<br />
Erasmus von Thurm, comisar regal 100.<br />
Erdeljanovié, dr. I., antropogeograf slrb<br />
37, 38, 40, 58, 59, 60, 61, 102, 114, 116,<br />
154, 156, 159, 164, 165, 173, 174.<br />
Ertl& li, Nicolae, conte 104, 119.<br />
Farlatti 137.<br />
Faor 150.<br />
Feeor, Marco, prisiicar 110.<br />
Felix Petantius 145.<br />
Fer<strong>d<strong>in</strong></strong>and I, rege 96, 98, 104.<br />
Fgorci 53.<br />
Filipovié 66.<br />
Filipovié, Milenko S., antropogeograf<br />
51, 54, 64, 65, 66, 67.<br />
48<br />
Filipovié, Milovan 82.<br />
Fizula 109.<br />
Fortis, abate 129.<br />
Foscari, Francisc, doge 89.<br />
Fra Ireneo della Croce, carmelit 100.<br />
Frankapanii, magnati croati 46, 72, 73,<br />
76, 92, 100, 103, 112, 144.<br />
Frankapan, Ant (Haat, loan, Ivan), cnez<br />
al Vegliei, Modrussei, Cet<strong>in</strong>el si Clissei<br />
si ban al Dalmatiei si croatilor", fiul lui<br />
Nicolae Frankapan 71, 72, 73, 75, 76,<br />
80, 93, 94, 98, 112, 135, 144.<br />
Frankapan, Cater<strong>in</strong>a 72.<br />
Frankapan, Cristofor 96.<br />
Frankapan, Dujmo 85.<br />
Frankapan, Gawar, conte 104.<br />
Frankapan, Mart<strong>in</strong>, cnez 92, 127.<br />
Frankapan, Nicolae, ban, comite de Veglia<br />
71, 72, 77.<br />
Frankapan, tefan, ban 72, 104.<br />
Franula 109.<br />
Franulichia, Cathar<strong>in</strong>a 149.<br />
Fralae, Petru 98.<br />
Fratta, Mart<strong>in</strong>, romIn 36.<br />
www.dacoromanica.ro
190 1NDICE DE NUME<br />
Fre - 124.<br />
Frederic Barbarossa, (impárat) - 34, 95.<br />
Friedwagner, dr. Mathias - 35.<br />
Furdilovie (Furtul), fam<strong>in</strong>e - 66.<br />
Furtul, familie, vezi Furdilovie<br />
Furtula - 50.<br />
Gabardie, lurko, nobil croat - 75.<br />
Gagiul - 151, 156.<br />
Gal (<strong>d<strong>in</strong></strong> Gabriel) - 57.<br />
Gai Ma, luan, vlah - 81.<br />
Galeid, Toma, vlah - 82.<br />
Gavazzi, dr. Milovan - 129.<br />
Gazul, Pavel - 150.<br />
Gazze, Aloise de G. - 47.<br />
Gelcich-Thalldcy - 64.<br />
George, fiul lui Woyzlaus - 72.<br />
George, fratele banului Mladen - 69.<br />
George, judet - 17, 116.<br />
Gerardus de Collis - 148.<br />
Gerd, vlah - 81, 108.<br />
Gerdovid - 108.<br />
Gerdovid, Luka <strong>d<strong>in</strong></strong> Krivonos - 83.<br />
Gerdovié, Radul, vlah - 81.<br />
Gerdussi, Michael - 155.<br />
Gesner, Conrad (autor) - 147.<br />
Getae, romfni - 146.<br />
gefi - 146.<br />
Giadresku - 159.<br />
Giapidi - 147.<br />
Gilanovie, Vladislav, fiul lui Kr<strong>in</strong>unovié - 81.<br />
G<strong>in</strong>, Arbanas<strong>in</strong> - 29, 141.<br />
G<strong>in</strong>ovik - 173.<br />
Giovanni, Filipp<strong>in</strong>i <strong>d<strong>in</strong></strong> Zemonico (Zara )-97.<br />
Giurafevci - 111.<br />
Giurescu, C. C. - 11, 15.<br />
Giust<strong>in</strong>iano - 106.<br />
Giust<strong>in</strong>iano, Giovanni Battista, s<strong>in</strong>dic In Dalmatia<br />
- 105.<br />
Give de Cranca - 125.<br />
Gjalci, familie - 166.<br />
Gjur Miculev - 62.<br />
Gjuraevski - 25.<br />
Glegievich Bogdan, vlah - 45.<br />
Gliubovaz, dr. Simon - 106.<br />
Glubigna, morlachi de - 44.<br />
Goislav, fiul lui Kukavié - 79.<br />
Goitan Banilovich - 120.<br />
Goja - 152.<br />
Golomeik, .Radovan - 29.<br />
Gon, albanez - 173.<br />
Gossamiri, Vladimir, turmar - 133.<br />
Gost<strong>in</strong><strong>in</strong>ich, Vladimir, vlah - 132.<br />
Graeanica, mAnAstire - 123.<br />
Grade 152.<br />
Gradi - 157.<br />
Gradul - 151.<br />
Grci (greci) - 65, 140.<br />
Grd, cnez - 18, 19, 116, 153.<br />
greci - 21, 22, 96, 97, 115, 119, 177.<br />
Gregoras - 12.<br />
Gregorie, ma gistrat - 41.<br />
Gridovid <strong>d<strong>in</strong></strong> Krivonos, vlah - 81.<br />
Grigore (Dubraveié), vlah 75.<br />
Grk - 141.<br />
Grubessia de Ragnana - 133.<br />
Gruboe, vlah, stbp<strong>in</strong>ul unui chtun - 42.<br />
Gruboe Bersovid - 121.<br />
Grupsa Sudich In Ceruona - 43.<br />
Gugulevdi, familie - 176.<br />
Guljevid, Radid, vlah - 83.<br />
Gundulie, poet - 129.<br />
Gunja - 19, 150, 155.<br />
Gunja Dragoslavid, vlah - 41, 133.<br />
Gure de Gleya - 125.<br />
Gydni M., istoric maghiar - 138.<br />
Hadil-Vasijlevie, dr. I., autor de monografie,.<br />
sfrb - 53.<br />
Hamza Beg, voievod - 51.<br />
Hard Frankapan, vezi Frankapan<br />
Ilegulovid - 149.<br />
Herak, cramar 133.<br />
Herbula - 149.<br />
Herendi§e, Ivan, cnez - 84.<br />
Hermann de Cilia - 77.<br />
Illapac, cramar - 133.<br />
Hopf - 12.<br />
Hot - 53.<br />
Hotilo - 119.<br />
Hotul - 173.<br />
Ilrajul - 151.<br />
Hranul - 151.<br />
Hrela Gole§evie, vlah - 73.<br />
AnZ.<br />
Hrvoie <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia, herteg, voievod - 30, 89,.<br />
126.<br />
www.dacoromanica.ro
INDICE DE NUME<br />
19T<br />
Hungari 146.<br />
Huniadi, loan, guvernator 81.<br />
Hurmuzaki 18.<br />
Jacob, mitropolit 29.<br />
Ian 21.<br />
Iana Fecioara 46.<br />
lanj 121.<br />
Ie lifa 38.<br />
lirdek 13, 14, 15, 16, 17, 18, 20, 26, 30, 32,<br />
33, 34, 37, 39, 41, 42, 43, 45, 46, 47, 49,<br />
52, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 110, 111, 113,<br />
115, 117, 118, 119, 120, 121, 125, 128,<br />
132, 133, 134, 135, 137, 138, 140, 141,<br />
143, 144, 145, 147, 148, 151, 156, 161,<br />
162, 163, 169, 172, 178.<br />
Ilija 19.<br />
iliro romani 61.<br />
Iliricus homo 146.<br />
Ilul (pastor) 149.<br />
Ioan, fiul Vladislavei 70.<br />
loan, vlah 78.<br />
loan, fiul lui Ivan Nelepié 126.<br />
loan de Zet<strong>in</strong>a 126.<br />
Ioan, fiul lui Simun Keglevi6 83, 84.<br />
loan de Hunedoara 82.<br />
loan de Krivonos, vlah 81.<br />
loan, fiul lui Radol, vlah 81.<br />
loan de Grisogonis 86.<br />
loan, preot 137.<br />
Ion 176.<br />
lonuf 176.<br />
lordan, Iorgu 14, 50, 53, 56, 59, 63, 134,<br />
157, 171.<br />
lorga, N. 39, 46, 47, 48, 49, 87, 101, 126,<br />
131, 132.<br />
loviéevié, A. 38.<br />
Ippen, T. 63.<br />
Ir<strong>in</strong>eo della Croce 148, 157.<br />
Isauri 138.<br />
istrieni 98, 105.<br />
istroromlni 98, 116, 158, 166,<br />
italieni 139, 140.<br />
Iunius de Camano 131.<br />
Iura, vlah 81.<br />
luraj, voievod 167.<br />
lurie, postolar 75.<br />
luri§id, Nicolae 98.<br />
Ivan beg 38.<br />
Ivan Borojevie 171.<br />
Ivan Crnojevie, domnitor muntenegr<strong>in</strong> 38.<br />
Ivan, fiul contelui de Krbava 90.<br />
Ivan, fiul lui Paul eubretié <strong>d<strong>in</strong></strong> Vrhrika 78.<br />
Ivan (Nelipid), comite, vezi IvaniL<br />
Ivan Poznanovie, vlah 73.<br />
Ivan Vlahul 42.<br />
Ivanco, <strong>d<strong>in</strong></strong> neamul Mogorovich 84.<br />
Ivanil Grobaeié, vah 73.<br />
Ivani§ (Ivan, Ivanovich), ban, conte de Nell<br />
pie 72, 74, 75, 86.<br />
Ivanovid, Ivani§, ban, vezi Nelipie.<br />
Ivanovie, Radomir, istoric iugoslav 22, 25...<br />
31, 32, 36, 173.<br />
Me, dr. Al., istoric Orb 99, 102, 103.<br />
Jagie, V., filolog 22, 73, 74.<br />
Jakusovie, Filip, vlah 81.<br />
Jankulieevci, familia 55.<br />
Jelege, Matija§ 84.<br />
Jankulovci, familia 176.<br />
Jireeek, vezi lireeek.<br />
Jokl, N., l<strong>in</strong>gvist 39,. 113.<br />
Jonuf (Jonuzovi), nume 54.<br />
Jonuzovci 176.<br />
Jonuzovi, vezi Jonuf.<br />
Jovieevie, antropogeograf 61.<br />
jugoslavi 36, 170.<br />
Juraj, voievod 30, 48.<br />
Kadlec, Karel, istoric ceh 100, 107, 110,<br />
117, 143, 147, 179.<br />
KaIat, familie 64, 154.<br />
Kalemberi, familie de vlahi 51, 65, 68, 171,.<br />
177.<br />
Kalemberovo Brdo 68.<br />
Kaliman 152.<br />
Kalimbare 177.<br />
Kalogeorge Repana 22.<br />
Kalumper, joc §i nume 62.<br />
169. KaluZniackij 18.<br />
Kamate, vezi Kamali.<br />
Karnali (Kamate), neam 129.<br />
Kantacuzen 121.<br />
Kantula 63.<br />
Karacifie, Vuk 106.<br />
Karanovie, Milan, antropogeograf 67,<br />
www.dacoromanica.ro
192 INDICE DE NUME<br />
Karavlah 143. Kukor 151.<br />
Kazula 109. Kukuljevié 85, 126.<br />
Keevi, trib 60. Ku l<strong>in</strong>, ban (Bosnia) 140.<br />
Kedrenos 161. Kaman, vlah 166.<br />
Kegleviei, fam<strong>in</strong>e 80, 81, 82, 83, 84, 113, Kup§or 155.<br />
150. Kuripeschitz, autor 15.<br />
Keglepié, loan 82. Kuripdie 100.<br />
Keglevié, Ivan 82, 113. Kurjakovié, Grigorie, nobil 71, 107.<br />
Keglevid, Petru 82.<br />
Keglevid, gimun, fiul lui Stepan si al Clarei Ladislau, nut lui Kermen de Krivonos, vlah<br />
80, 81, 82, 83, 84. 81.<br />
Kekaumenos 114, 116, 145, 167, 175. Ladislau, rege 81, 85, 136.<br />
Kermen de Krivonos, vlah 81. Lagaruliel, familie 64.<br />
Kerovid 67. Lakustovo (rom. LAcust5) 53.<br />
Ketenifte, locul catunului 68. La la 21.<br />
K<strong>in</strong>amos 145. Lamansky 148.<br />
Klaié, V jekoslav, istoric croa I 69, 79, 98, Latié 62.<br />
100, 102, 135, 136. lat<strong>in</strong>i 20, 21, 37, 53, 54, 141, 115.<br />
Kobasie, Ivan, nobil 104. Lat<strong>in</strong><strong>in</strong> 140.<br />
Koderman 128. Latifa, sora lui Gruboe Bersovid 42, 121.<br />
Kolan, Matija 104. Laur > Laurel 64.<br />
Kornplita 63. Laurian 64.<br />
Kondre 150. Lazar, cnez 30, 117, 118.<br />
KopilaN, familia 64. Lazar, tar 53, 124.<br />
Kopoftei, familia 65. Lacusta, vezi Lakustovo.<br />
Korda 48. Laurel < Laur 64.<br />
Koroleja (Koroleki ), fam<strong>in</strong>e 56. Leko 48.<br />
Kostié, Mihailo M. 53. Lentar 48.<br />
Kovaeevié 22, 31. Lepe<strong>in</strong> 119, 120.<br />
Kofieié, Simun 146. Ler 62.<br />
Kota( 48 ; vezi si Cossul Levakovie, Rafael, misionar 103.<br />
Kraja 152. Lid, albanez 173.<br />
Krajnik, vlah 116. Ljuba 152.<br />
Krajnikovci 116. Ljuboje 152.<br />
Krapulié 149. Longo, vlah 59.<br />
Kpccrotivriv, vezi Craciun. Lopafic, Radoslav, istoric croat 73, 78, 85,<br />
Kreco, familie 68, 154. 104, 108, 128, 170.<br />
Krecul (Creful) 150. Lucan (Lufan) 19.<br />
Krdimir, rege croat 163. Lucaro, Fuschi 133.<br />
Kr<strong>in</strong>unovie, vlah 81. Lucius I., istoric croat 69, 87, 88, 126,<br />
Krlagani, fr5tie 60. 135, 144.<br />
Kucovlasi, vezi aronttni. Ludovic, rege 70, 77, 81, 86, 135, 144.<br />
Kai, familie, trib 39, 40, 46, 62, 122, Lungurci, neam 54.<br />
154, 155, 168. Lutovac, dr. M., antropogeograf 54, 55.<br />
Kudel<strong>in</strong>, voievod bulgar 34.<br />
Kuk 152. Macedoromlni ( C<strong>in</strong>cari) 174.<br />
Kukavie, nobil croat 79. Maekat 150.<br />
Kukol 151. Maderizovie, Riza, fnvatat musulman 35.<br />
www.dacoromanica.ro
INDICE D NUME 193<br />
Madrapa 48.<br />
znahomedani 60, 107.<br />
Mal, dr. losip 102.<br />
Malecki, M., l<strong>in</strong>gvist 101.<br />
Ma gage, boier 26.<br />
Mandie, dr. 0. Dom 48.<br />
Mangj<strong>in</strong>i, familia 54.<br />
Manoo Vlah 29, 141.<br />
Manota, g<strong>in</strong>erele lui Dragot<strong>in</strong>a 111.<br />
Marandul 149.<br />
Maras 48.<br />
Marcie, Lucijan, antropogeograf 108, 109,<br />
166.<br />
Marco, Geno, comite de Raguza 133.<br />
Marco, Lipomano, <strong>d<strong>in</strong></strong> Zara. capitan 89.<br />
Marco 86.<br />
Mar<strong>in</strong>o, Geno 132.<br />
Marko Maljenovid de Kamieac 119.<br />
Marko lia, familia 57.<br />
Marko l<strong>in</strong> 48.<br />
Maro, negustor 132.<br />
Marsigli, conte 35.<br />
Marta lila, negustor 132.<br />
martholoczy, vezi martolozi.<br />
Mar/id, Petar, comite al vlahilor 77.<br />
martolossi, vezi martolozi.<br />
martolozi (martholoczy, martolossi) 99, 100,<br />
102, 103, 135.<br />
Ma/el, rege 49, 76, 77, 78, 81, 82, 84, 85,<br />
101, 146.<br />
Matei, fiul lui Bartolomei ,.Therchymchich"<br />
82.<br />
Mateiu fiul lui Via tcu 81.<br />
Matel, <strong>d<strong>in</strong></strong> Rasteno, negustor 42.<br />
Matei N<strong>in</strong>oslav, ban <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia 140.<br />
Mafia§ Vokad, vlah 73.<br />
Matija§, jude vlah 84.<br />
Matko de Talovac, ban croat 72, 77.<br />
Matul 63.<br />
Matul Robanovige 149.<br />
Matulichia 149.<br />
Matu lid 48.<br />
maurovlkco 143.<br />
Maurovlahos (vlah negru) 143, 145.<br />
Mavren 152.<br />
Mafuranie 86, 128.<br />
meglenorom<strong>in</strong> (dialectul) 159.<br />
meglenoromfnei (patria) 159.<br />
meglenoromtni 54, 62, 114, 159, 160, 175,<br />
177.<br />
Mehmed II, sultan 51.<br />
Memo, prove ditor 97.<br />
Menkovise, Vida, Jude al morlacllor 93.<br />
Mental 149.<br />
meropi 125.<br />
Merturi, trib albanez 36.<br />
Meruchich, Brayk, vlah 78.<br />
Merucia 178.<br />
Meru lia, familie 15, 61, 154.<br />
Merulja 61, 154.<br />
Meruf, vlah 178.<br />
Metodie 139.<br />
Mic 19.<br />
Mic, preot 137.<br />
Michoy, Mathei 144.<br />
Micien Clapcich 120.<br />
Micleius, vlah, nepotul lui Vigan Dubravtie<br />
- 75, 76.<br />
Micolae de Krivonos, vlah 81.<br />
Micul Gjelos 62.<br />
Miculanich 93.<br />
Miean 154.<br />
Mieanovia, familie 65.<br />
Mieen 154.<br />
Mieovid, Lj 47.<br />
Miha Madii de Barbazan, comisar 69, 144.<br />
Mihai Jurjevid 103.<br />
Mihail, canonic 80.<br />
Mihanovici, Stepan, delegatul regelui O.<br />
Mijaci 160, 176.<br />
Mijatovid, Ceda, istoric Orb 132.<br />
Mijatovie, Stanoje, antropogeograf 57.<br />
Miljolid (< Milul), nume 60.<br />
Mik 150.<br />
Mikaglia, Iacob, lexicograf 147.<br />
Miklosich, Fr. 17, 21, 23, 48, 94, 115, 116,<br />
118, 131, 143, 150, 166.<br />
Mikovidi (Djalac), fratie 60.<br />
Mikul 150, 156.<br />
Mikul, vlah 92.<br />
Mikulid 48.<br />
Mikulu 149.<br />
Milan Z. V la j<strong>in</strong>ac, istoric agrar 130.<br />
Mita§ 48.<br />
Milbradada Clapovieh, morlac 45.<br />
Milbrat, paznic de vie 41, 133.<br />
18 C. 2925<br />
www.dacoromanica.ro
194 INDICE DE NUME<br />
Mile - 152.<br />
Milenkovie - 66.<br />
Mileta Knisié - 103.<br />
Mille Ostojié, vlah - 73.<br />
Mili eerie Dubravac, vlah ,-- 49.<br />
Milk - 151, 153.<br />
Millen - 119.<br />
Milosclavus Gleiavich, vlah - 42.<br />
Milosti de Bosna, §erba - 41.<br />
Milog - 46.<br />
Milogevich, cramar - 133.<br />
Miltenié, Ljuboje - 44.<br />
Milulovich, Thomaso - 149.<br />
Milunovige, Lucaci, pristav al scaunului<br />
vlah - 84.<br />
Milut<strong>in</strong>, vlah - 81.<br />
Milut<strong>in</strong> zis Cupsor (Kupgor), vlah regal - 80,<br />
155.<br />
Milut<strong>in</strong>, vezi telan Milut<strong>in</strong>.<br />
Miorija, poezia - 39, 129.<br />
Mircea (voievod, 1416) - 143.<br />
Miriloviei, Irätie - 167.<br />
Miroslav - 19, 20, 180.<br />
Mirog - 153.<br />
Mirga - 152.<br />
Misul - 149.<br />
Mt lul - 62.<br />
Mladen, vlah - 79.<br />
Mladen Subie de Bribir, ban al Croatiel - 69,<br />
70, 135.<br />
Mtga, cumnatul cnezului Lazar - 118.<br />
Moesi - 146.<br />
Moga - 60, 61.<br />
Mogorovich, neam - 84, 107, 112.<br />
Mops - 61.<br />
Mohamed ll 146.<br />
mohamedani - 51.<br />
morlac (<strong>d<strong>in</strong></strong> vlah f i more) - 143 ; sensul termenului<br />
m. - 87, 106, 107, 144 ; colonii de<br />
m. -96, 97 ; rn. sau rustici- 91, 112 ; <strong>in</strong>. slavi<br />
m. - 105 ; m. slugi, le gaff de glie - 91.<br />
Morlachi - 148.<br />
Morlaki seu olacones - 144.<br />
Morolaci" - 70.<br />
Morovlaco - 143.<br />
moroolahi (= rom. <strong>d<strong>in</strong></strong> Transilvania) - 147.<br />
morovlagki - 147.<br />
Motul - 150.<br />
Mrgela - 19.<br />
Mrljan, vlah - 108, 150.<br />
Mrljani, familie - 164.<br />
Mugos - 60.<br />
Mugogi - 61.<br />
Mulgagige, Mikula, pristav al scaunului vlah -<br />
84.<br />
Muncela - 177.<br />
muntenegr<strong>in</strong>i - 170.<br />
Murgd - 68.<br />
Murgiét - 55.<br />
Murlachi - 137 ; hom<strong>in</strong>es liberi - 90.<br />
murlaci - 94, 125.<br />
murlaco - 143.<br />
Murnu, G. - 11, 12, 162.<br />
Musa, pretendent turc - 35, 48.<br />
Mugkevige, Dian, jude vlah - 84.<br />
musulmani - 68.<br />
Mutaleiev, P. - 13.<br />
Mutul - 156.<br />
Mutulovié Raja - 53.<br />
Mysi, vezi vlahi.<br />
Naie, nume - 59.<br />
Naiu - 59.<br />
Neduloviéi, nume - 57.<br />
Neg - 151, 153.<br />
Nega - 152.<br />
Negrevci, familie - 176.<br />
Negrovci, familie - 176.<br />
Negul - 151.<br />
Negul vlacus - 149.<br />
Negulus - 148, 163.<br />
Nekata - 151.<br />
Nelipiéi, familie - 70, 72, 73, 76, 107, 111,.<br />
112, 117, 128, 135, 144.<br />
Nelipiéi, loan, cnez - 70, 71.<br />
Nelipié, loan, ban croat - 86.<br />
Nelipid loan, comite - 126.<br />
Nelipié, Ivanig, fiul lui Ioan, ban croat -71.<br />
nemanizi - 29, 36, 162.<br />
Nemanja, <strong>d<strong>in</strong></strong>astie - 60, 111, 117, 125, 180..<br />
Nemanja, vezi ,telan Nemanja.<br />
Nemanja, telan, jupan - 17, 31, 116.<br />
Nenad (Keglevié) - 80.<br />
Nenigié, Gheorghe - 28.<br />
Nenuli, Simon - 149.<br />
Neozgot Guljevie, vlah - 82.<br />
www.dacoromanica.ro
- -<br />
INDICE DE LOCURI 195<br />
Nerad 19.<br />
Pam 153.<br />
Nef - 151, 153. Paja - 152.<br />
.Nicolae <strong>d<strong>in</strong></strong> Corbavia, episcop 137. Palma Mar<strong>in</strong>i Stephani 133.<br />
Nicolae de Ragn<strong>in</strong>a, cronicar -<br />
-<br />
148. Palmotie, poet 129.<br />
Nicolae de Seech, ban -<br />
-<br />
87. Panaitescu, P. P. - 61.<br />
Nicolae de Veglia, comite - 84. Paris - 12.<br />
Nicoletti, Marc' Antonio, scriitor - 147. Pasarel - 151.<br />
Niederle - 139. Pasculus Chichio ( P<strong>in</strong>guent ),§ef de sem<strong>in</strong>tie<br />
Nigri Lat<strong>in</strong>i - 145. 95, 100, 149.<br />
Nikodim Mita, episcop - 106. Paskulié - 149.<br />
Nikola - 119. Pasqua de Pecorario - 132.<br />
Mafia, trib - 120. Paul, voievod 84.<br />
N<strong>in</strong>oe Sankovié, vlah - 73. Paulovid, Loan - 82.<br />
N<strong>in</strong>oslav, Matei, banul Bosniei 16, 50, 119. Pavlovid, Radoslav U., antropogeograf - 19,<br />
Nixa Buchana - 42. 48, 56, 57.<br />
Njegoslav - 23. Pavlovid Radoslav, voievod - 49.<br />
Novae de Ostrovija, nobil croat - 84. Pedrid, sat - 148.<br />
Novakovid, Stojan, istoric strb ,- 12, 16, 17, Pergond - 147.<br />
18, 21 22, 23, 26, 27, 28, 31, 32, 33, 34, Pergoeie, Ivan - 146.<br />
39, 48, 52, 113, 114, 115, 119, 120, 123, Perovié, Marko - 37.<br />
125, 129, 131, 137, 140, 141, 142, 143, 151. Petantius - 154.<br />
Nuculoviei - 62. Petar - 93.<br />
Nuful - 62. Petelenid, leronim - 86.<br />
Petranovie, B. 142.<br />
Obad Vidnjevid, vlah - 46, 103. Petrovici, Emil - 35.<br />
Obe<strong>in</strong>a, sat - 148. Petrovid, Petar Z., antropogeograf - 57.<br />
Obilie, Milo§ - 135. Petru, ban croat - 89, 127, 144.<br />
Obrad Glegievich, vlah - 45. Petru, fiul lui Milut<strong>in</strong>, vlah 81.<br />
Odroggnacha Vlachi - 44. Petru, fiul lui Simun Keglevié - 84.<br />
Off a, Sergi, romtn" - 36. Petrus filius Pervosclavi - 142.<br />
Olac - 134. Petrus de Sub 133.<br />
Olaccus (prope olacco <strong>in</strong> Veglia) - 93. Piavidi, N<strong>in</strong>oje, vlah 86.<br />
olachi 83 ; ovel villani- 86. Pic<strong>in</strong>ego, loan de P. - 42.<br />
Olacus - 143. Pigajette - 134.<br />
oldh-i - 126, 139, 148; vezi §i rom<strong>in</strong>i. Pilatovci, vlahi - 168.<br />
olasz, vezi italieni. P<strong>in</strong>culid 149.<br />
Oliver, lovan, despot - 28. P<strong>in</strong>guent - 95.<br />
ollachi - 144. P<strong>in</strong>tar - 48.<br />
Onuf - 62. Pipdrus, Petra - 61.<br />
Oparitul - 150, 159. Piperi, familie, trib - 57, 61, 116, 120, 154,<br />
Oparnice, familie - 168. 164.<br />
Orb<strong>in</strong>i, Mauro 143. Pitikovid 151.<br />
- -<br />
- -<br />
-<br />
- -<br />
- -<br />
- -<br />
Orloveid, Grigorie 86. Piu II, papa 147.<br />
Orsica Frane de Bodacia 131. Plen 19, 153.<br />
Osmani - 29, 101. Podesta <strong>d<strong>in</strong></strong> Capodistria - 98.<br />
Ostoia, fiul lui Vlatcu 81. Podesta <strong>d<strong>in</strong></strong> Mentone 98.<br />
Ostoje, rege 48, 89. Pogoreleid 149.<br />
Ozanulo (Osanulo) 148. Poligrad 19.<br />
www.dacoromanica.ro
196 INDICE DE NUME<br />
Pomil 151.<br />
Poneg 153.<br />
Pop 19, 153.<br />
Popa Liseanu, G. 11, 12, 165.<br />
Popescu, N. 137.<br />
Popi, familie 65.<br />
Popovci (Vlasi) 47.<br />
Pod irogcnetul, Constant<strong>in</strong> 34, 140.<br />
Povrten 19.<br />
Prahlorovid, vlah 116.<br />
Pravi§i§5, Milota, pristav al scaunului vlah<br />
84.<br />
,,Prebezi", vezi vlahi.<br />
Prebr, vlah, fratele lui Radomir 42.<br />
Prede 152.<br />
Prekala 152.<br />
Preljub, boier 26.<br />
Presbiterul <strong>d<strong>in</strong></strong> Dioclea 143, 145, 162,<br />
Priban, vlah 79.<br />
Pribislav 86.<br />
Pripchus Radoslavich Vlachus 63.<br />
Proboje 119.<br />
Progon 152.<br />
Prvovcniani, vezi Stefan Prooven§ani.<br />
Prvula 121, 149.<br />
Pudild Vlahul 116.<br />
Pupator 63.<br />
Puscariu, Seatil 34, 52, 55, 58,<br />
129, 150, 159.<br />
Quarzonibus, loannes de 106.<br />
Raki, istoric croat 88, 143, 155, 163, 161.<br />
Rad 119, 121, 152, 153.<br />
Rad, fierar 173.<br />
Rad Krasavi§t, vlah 173.<br />
Rada 152.<br />
Radac 94.<br />
.Radach Bogavcich, vlah 45.<br />
Radan, vlah 81.<br />
Radat 48.<br />
Radega, Gheorghe, fiul lui Gridovld <strong>d<strong>in</strong></strong> Krivonos,<br />
vlah 81.<br />
.Radié &Irak 30.<br />
RadM (Gerdovid) 83.<br />
.Radimir 19.<br />
Radi§ 153.<br />
Radivol V itkovil, vlah 73.<br />
.Radivol Voxich Drobgnach 45.<br />
Radivoje Opra§id, voievod 168.<br />
Radkula 151.<br />
Radman 48.'<br />
Radmil 155.<br />
Radmil (Radunel) Babi6, vlah 82, 149.<br />
Radmil (Gerdovie) 83.<br />
Radmir 119.<br />
Radoe Stauerovich, vlah 63, 120.<br />
Radol, vlah 81.<br />
Radolid, familie 105.<br />
.Radomir 152.<br />
Radomir vlah. fratele lui Prebr 42.<br />
Radomit V idacovich, vlah 42.<br />
Radoslav 42, 162.<br />
Radoslav, fiul lui Kr<strong>in</strong>unovié 81.<br />
Radoslav, Serdan al lui 41.<br />
165. Radoslav Pavlovici, volevod 133.<br />
Radoslavus Vladoyevich, vlah 45.<br />
Radu, jude 17, 116.<br />
Radu Skali, vlah 82.<br />
Radii/ 151.<br />
Radul 60, 95, 149, 151, 163.<br />
Radul, nobil 110.<br />
Radul Perié 103.<br />
Radula 109, 121, 149.<br />
Radule BaeM 63.<br />
67, 108 Radule Vlah, chpetenie vlahd 38, 59, 129.<br />
Radule vlastel<strong>in</strong>" 175.<br />
Radulek 149.<br />
Radul<strong>in</strong>ovié 63.<br />
Radul<strong>in</strong>ovid, Obrad 149.<br />
Radulov, lovan 61.<br />
Radulov, Prodan 63.<br />
Radulov, Vujo 61.<br />
Raduloviei, nume 55, 57, 58, 63, 67, 68,<br />
149, 151, 154.<br />
Radunel 82, 143 ; vezl l .Radmil.<br />
Radu§ 153.<br />
raguzani 29, 30, 40, 41, 42, 43, 47, 48,<br />
50, 51, 63, 107, 118, 119, 129, 131, 132,<br />
133, 135, 140, 141, 143, 144, 162, 164, 167.<br />
Rajul 151.<br />
Rakojeviéi, vlahi 44.<br />
.Ralul 149, 150.<br />
rasciani 99, 102, 103, 145.<br />
.Raspo, chpitan 97.<br />
Rasul 151.<br />
www.dacoromanica.ro
1NDICE DT- NUME 197<br />
Ram liti, nume 57.<br />
Ratcus Obrati 42, 107.<br />
Ratko, vlah 79.<br />
Ratkovid, Iacob 82.<br />
Rauber, Nicolae, baron 99.<br />
Rddunel 155.<br />
Resit, Michael de R. 47.<br />
Richter, Ed. 50.<br />
Rim ljane (roman° 145, 146.<br />
Roesler 12.<br />
Roman 66.<br />
Romanen 145, 148.<br />
romani 99, 145, 146, 148.<br />
.Romanoi 140.<br />
Romel 140.<br />
Rosetti, Al. 160.<br />
Rubanovig, Matul, pristav al seaunului vlah<br />
84.<br />
Ruditjan<strong>in</strong>, fiul lui Berislav vlahul 42.<br />
Rudolf, fmphrat 103.<br />
Rug 19, 153.<br />
Rumdnen (sOdliche) 148.<br />
rumeri" (cki) 100, 148, 178 ; < rum<strong>in</strong>i<br />
157.<br />
Rumora 63.<br />
Runios 35.<br />
Rusnaaki 147.<br />
rusniaki 147.<br />
Ruf(5, Juraj, jude vlah 84, 85.<br />
Salimbene 150.<br />
Salomon, prove ditor 97.<br />
Samuil, tar 162.<br />
Sandalj, voievod <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia 44, 47, 485<br />
72, 87, 168.<br />
Sandal/ Hranjié 46.<br />
Sandfeld, balcanist 35.<br />
Sapran 152.<br />
Saraka 63.<br />
Sarpi, P., 104.<br />
sasi 30, 133, 146.<br />
Sava, arhiepiscop 123.<br />
Scalich 108.<br />
Scardoniji 146.<br />
Scheia (Skeja), familia 54.<br />
schiavon-i 144, 148.<br />
Schwandtner, istoric maghiar 69, 70, 1355<br />
145, 146, 165.<br />
Sclaveni 146.<br />
sclavus (= sclav) 141.<br />
Sechg, Nicolae, ban croat 116.<br />
SelciraH 67.<br />
Sekulovid 149.<br />
Senko 47.<br />
Senko, jupan 131.<br />
Serakili, fam<strong>in</strong>e 60.<br />
Serdan 119.<br />
Serdan al lui Radoslav, vlah 41.<br />
serviani 99, 102.<br />
Sestrid, Mihail 104.<br />
Sestrid, Tom§ 104.<br />
Sigismund, rege 72, 76, 77, 78, 80, 90, 91,<br />
144.<br />
Silan, vlah 79.<br />
Sildnesti, neam 79, 107, 111, 113.<br />
Simeon, tar bulgar, 12, 117.<br />
Simeon Nemanja 123.<br />
S<strong>in</strong>a 19.<br />
S<strong>in</strong>dik, dr. Rik, antropogeograf 63.<br />
S<strong>in</strong>gur 19, 150.<br />
S<strong>in</strong>j 74.<br />
strbi 26, 100, 113, 134, 137, 138, 140, 164,<br />
172.<br />
Skarid, Vladimir 50, 114, 158, 167, 168,<br />
169, 170.<br />
Skeja, vezi Scheia.<br />
Skok, dr. Petar 34, 35, 43, 45, 46, 50, 55,<br />
62, 66, 67, 69, 93, 100, 108, 150, 154; 152,<br />
153, 155, 156, 157, 158, 163, 170, 177.<br />
Skoparanovidi, familia 65.<br />
Skorsur 63.<br />
Skrivanid, A., istoric iugoslav 19.<br />
slavi 11, 100, 105, 131, 139, 140, 143, 148,<br />
165, 178, 180.<br />
sloveni 146, 156, 166,<br />
Smantare 150 ; Petar 168.<br />
Smidiklas, istoric croat 70, 77, 86, 87, 93,<br />
149.<br />
Smiljanit, Toma, antropogeograf 176.<br />
Sntgarov, I., istoric bulgar 137, 162.<br />
Sochi (Vlacid) 104.<br />
Solakovidi, fam<strong>in</strong>e 65.<br />
www.dacoromanica.ro
1,98 MICE DE NUME<br />
Solitnan (Suleiman), sultan 35, 100.<br />
Soloviev, Al. V. 17, 31, 174.<br />
Sopkovigg, Ivan, nobil croat 84, 85.<br />
Spiridon, patriarh 30.<br />
Srb l<strong>in</strong> (= supusul banului <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia) 140,<br />
141, 144.<br />
Stajul 151.<br />
Stan 19, 152, 153.<br />
Stan Gudoie 29.<br />
Stanac (<strong>d<strong>in</strong></strong> Baka) 93.<br />
Stancovich, cramar 133.<br />
Stancu s<strong>in</strong> Mar<strong>in</strong>a 149.<br />
Stangul 156.<br />
Stangul, fiul juratului Mar<strong>in</strong> VranCik 93.<br />
Stang 152.<br />
Stanimir 19.<br />
StanIfovig, Hlapac, vlah 49.<br />
Stanojevié Stanoje (istoric slrb) 151.<br />
Stanul 151.<br />
stari vlah(= vlah bdtrtn) 33.<br />
Starihna Stankovig, vlah 49.<br />
starovlahi (= popor care a lost lna<strong>in</strong>te de slrbi)<br />
38.<br />
Stayer (vlah) 81, 152.<br />
Stawew", fiul lui We lay, vlah 81.<br />
Stepan, tatll lui Simun §i Nenad Keglevid 80<br />
Stepan Medoevich, vlah 45.<br />
Stiepan, ban 50.<br />
Stipan, pr<strong>in</strong>cipe 49.<br />
Stojislav 86.<br />
Strahajevie, loan 104.<br />
strateutoi vlachoi 135.<br />
strati-oft 135.<br />
Strez 23, 180.<br />
Strohal, dr. Ivan 86, 149.<br />
Strung 176.<br />
Stuparevld, Lijk, prisacar 110.<br />
Sugarci, familie 53, 84, 154.<br />
Sugari, vlahl 84, 107.<br />
Suleiman, vezi Soliman.<br />
Surc<strong>in</strong>ovid, Matko 104.<br />
Surdul 53, 150, 156, 173.<br />
Surduljani 53, 154.<br />
Such Knall, vezi Milut<strong>in</strong>.<br />
Syrgianes, comandant bizant<strong>in</strong> rebel 26.<br />
Szechy, Nicolae, ban 82. .<br />
4re/tan, nume rom. 57, 63, 149.<br />
Stefan 119.<br />
Stefan, despot 30.<br />
Stefan, rege 16.<br />
Stefan (I rege Incoronal) 31.<br />
Stefan cel Mare 61.<br />
Stefan Dugan 16, 24, 26, 27, 28, 29, 30, 31,<br />
32, 33, 36, 47, 56, 111, 117, 118, 122, 123,<br />
124, 125, 130, 131, 141, 151, 164, 167,<br />
174, 175.<br />
Stefan Nemanja 19, 36, 123, 166.<br />
Stefan Urog, tar, fiul marelui Dulan 47,131.<br />
Stefan Urog Deganski, rege 19, 20, 23, 24,<br />
28, 40, 111, 121, 122, 140, 142, 151-<br />
tefart (frog Milut<strong>in</strong>, rege 20, 21, 22, 23,<br />
27, 31, 33, 34, 37, 110, 116, 117, 123, 130.<br />
166.<br />
Stefan Prvovengani, rege slrb 17, 57, 136, 140.<br />
Stirbej 150.<br />
Sandulovci 176.<br />
garban 150.<br />
gerban 150.<br />
gerbul 154.<br />
gerbula, familie 68.<br />
gimun, fiul lui Simun Keglevid 80.<br />
gigid, dr. Ferdo, istoric croat 69, 70.<br />
Subaid, .Radivoj 104.<br />
gubigi 117.<br />
gujjlay, dr. Milan, istoric croat 36, 40, 46,<br />
71, 111, 156, 163.<br />
gukulovci 176.<br />
gurman 48.<br />
gutuljigi, nume 57, 154.<br />
Ta<strong>in</strong>a, vAduvä 121.<br />
Talovac, ban 73.<br />
Talovac, Lacko de cnez 76.<br />
Talovac, Matko de ban croat 76, 80.<br />
Talovac, Petru de ban 76, 81, 82, 90.<br />
Tamaro, Attilio 86, 15, 96, 98, 100, 107,<br />
143, 148, 149.<br />
Tarnok, Petru, vlah 78.<br />
Tarsi 147.<br />
Tatetik (<strong>d<strong>in</strong></strong> tat-ul) 150.<br />
Tatul, nume 59.<br />
Terhunac", Bartolomei, vlah, 82.<br />
Thalloczy 46, 77, 84, 95, 135.<br />
www.dacoromanica.ro
INDICE Cr NUME 199<br />
Therchgimchich" Bartolornei, vezi Terhunac" UriliC, Radomir 21.<br />
Bartolomei.<br />
Uro§, vezi tefan Uro§.<br />
Tihomir 19.<br />
Uro§ Milut<strong>in</strong>, vezi lefart Milut<strong>in</strong>.<br />
Toman Mate§i§6 128.<br />
Uro§evi, Atanasie, antropogeograf 56.<br />
Tommas<strong>in</strong>i, episcop 100, 147.<br />
Ursul 156.<br />
-Torna§ RodjeviC, vlah 73.<br />
Ursul Vladoe vtachus . 149.<br />
Toma§, Stefan 49.<br />
Ursulidi, familie 58.<br />
Ursuljice, toponimic 58.<br />
Ursulovich Bjeloe 149.<br />
uscocii 96, 99, 102, 103, 104, 135.<br />
Uskoci", vezi vlahi.<br />
Usurafii-Dancu 171.<br />
Usurei 60, 171.<br />
Usurel 171.<br />
U§ur 38.<br />
(Thu BorojeviC, fiul lui Ivan 59, 171.<br />
U§ur<strong>in</strong>c 171.<br />
Toma§evid Stjepan 49, 167.<br />
Tomie, Svetozar, etnograf 62, 167.<br />
Tomo Divié 103.<br />
Tomo Laiiéi 103.<br />
Tornsa 86.<br />
Torculazza, Mara 149, 121.<br />
.traco-itiri 139.<br />
Tragurienii 87, 88, 89.<br />
Traian, trnpAratul 146.<br />
Traniach, loan, vlah regal 78.<br />
T. if an de luda 41.<br />
Trifunovski, lovan F., antropogeograf 54.<br />
56.<br />
Triphon de luda, nobil 133.<br />
Trtpcea, Teodor 35.<br />
Trulielka, dr. Ciro, istoric bosniac 43, 45,<br />
46, 51.<br />
Tubero Lud. Cervarius 146, 150.<br />
Tudor 19.<br />
Tudorilevci, vial! 119.<br />
Tudorik 119.<br />
Tudorif (Tudorik) 150.<br />
TukoviV, Anton, cnez 84.<br />
Tulle, neam 78.<br />
Turchi 106.<br />
turd 29, 35, 40, 47, 55, 63, 64, 81, 98,<br />
99, 100, 102, 103, 104, 106, 124, 134, 136,<br />
139, 145, 146 160, 163, 167, 169, 172.<br />
Turk, familie 105.<br />
Tus 173.<br />
Tordoe <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosna, erb 41.<br />
Tvrtko TortkoviC, regele Bosniei 47, 48, 143,<br />
/ z<strong>in</strong>tzi 68 ; (aromln) 157.<br />
Tipul, vezi Cipul.<br />
Ujlak (Ilok), Nicolae de 49.<br />
Ukota, nepot al lui Dudan, 81<br />
unguri 139.<br />
Unrest, Jacob, cilpitan 100.<br />
.Urcafi Vigneviei 45.<br />
Valenciennes, Henri de 12.<br />
Vallachen 103.<br />
Valleresso, Paulo 90.<br />
Valni§ 171.<br />
Valni§e, familie 53, 154.<br />
Valvasar 105.<br />
Vasidi, vezi CapariCi.<br />
Vasil 19.<br />
Vasite II, Impa.rat 13, 136, 138, 162.<br />
Vasilj 48.<br />
VasiljeviC 84.<br />
Vasmer, M. 115.<br />
Vasojevi6 63.<br />
Vassilich, G., istoric italian 95, 98, 126, 143.<br />
Vechi romani (Alt-Romer) 99.<br />
Vegliot (dirt Veglia) 94.<br />
Veis 26.<br />
Velebit, ruunti 148.<br />
Velimir 19.<br />
Velistava 121.<br />
veneti 146.<br />
venefieni 49, 85, 87, 90, 92, 95, 102, 105,<br />
126, 127, 135, 143, 144.<br />
Verbeci, vezi Verbaczg.<br />
VerbSczy 146, 147.<br />
Vesselo 149.<br />
Vidach, vlah, tatal lui Berried 42.<br />
Vido Vlah" 105.<br />
Vidal 149.<br />
www.dacoromanica.ro
20o<br />
INDICE DE NUME<br />
Vidulichia, Margareta - 149.<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> Ohrida) - 13 ; V. (vorbese rumInestel"<br />
Vidulichia, Maria - 149. - 105.<br />
Vigan Dubraveil, vlah - 73, 75. Vlahii Nelipicilor - 134.<br />
Villehardou<strong>in</strong>, Geoffroy de V. - 12.<br />
<strong>vlahii</strong> Sugari - 107.<br />
V<strong>in</strong>falie - 106.<br />
olahii Tull& - 107.<br />
Vlahie - 48.<br />
V<strong>in</strong>tichius, cAlugAr - 43.<br />
Vlahoi oditai - 111.<br />
Visul - 156.<br />
Vlahouid 63 ; Ir Ape - 60.<br />
Visulovia, trib - 164.<br />
Vlahu§ie - 63.<br />
Vi§<strong>in</strong>el - 150. Vlaji ei - 171.<br />
Vitute, ladrensis - 149. Vlaj<strong>in</strong>oviei, familie - 55.<br />
Vitulovie lakovac - 150. Vlaovidi, fam<strong>in</strong>e - 65.<br />
Vitulovid, Matija§ - 150. Vlasi - 54, 57, 160 ; V. Popovici - 47.<br />
Vizantis - 26. vlasi (crest<strong>in</strong>ii, 1Aranii crest<strong>in</strong>i) - 107 ;<br />
Vjekoslav Klaid, istoric croat - 72. v. (strbi ortodocsi) - 107.<br />
Vlachi (quos ()ago Zytschy vacant) - 99. vlasi al murlaki - 144.<br />
Vlachus seu Morlachus - 90, 144. Vlasi Hardomiliei" - 167.<br />
vlacus slavus (= slay) - 148 ; vlah <strong>d<strong>in</strong></strong> Sla- vlasi pdslori" - 106.<br />
vonia - 148. Vlasi Podcnji - 167.<br />
Vlad - 19, 152, 153. Vlasi Sremtjani" - 166.<br />
Vlada - 152. Vlastel<strong>in</strong>ii - 122.<br />
Vladislav - 152. vlasi (-- istroromtnii) - 148.<br />
Vladislav, cnez - 48. vlasi (meglenoromtnii) - 160.<br />
Vladislav II, rege - 80, 119. Vla§ki s<strong>in</strong>ovi (= feciorii de vlahi) - 103.<br />
Vladislava, vAduvA, mama lui Ioan Nelipie - Vla§ica - 63.<br />
70.<br />
MG/ - 48, 63.<br />
Vladu'- 155. Vlatko, vlah - 48.<br />
Vladul - 151. Vlatcu, vlah - 81.<br />
Vladus de Vper, vlah - 42. Vle<strong>in</strong>a - 29.<br />
,,blahii bisericii" - 19 ; vlahi buni - 73, 79 ; Vlkolige, Matija§, jude vlah - 84.<br />
V. cAlAtori - 162 ; V. sive catunarii - Voichna - 23.<br />
88 ; V. (coloni) - 83 ;., V. (= italian) - Voll<strong>in</strong>n, cnez - 19, 21, 116, 119.<br />
133 ; V. (o-- kmet) -L 92 ; V. (maistori) - Vo<strong>in</strong>, nume - 21, 153.<br />
110 ; V. (mercatores) - 91 ; V. (= mysi) - `V-ojihna, vlah - 79. ,<br />
11 ; V. nomazi - 75, 123 ; V. (orAseni Vojislav - 119.<br />
de orig<strong>in</strong>e romanicA) - 107 ; V. orto- Vojsil - 119.<br />
docsi - 137 ; V. (pAstori) - 23, 107 ; Voislav - 19.<br />
V. (populatie sporadicA) - 169 ; V. pot- Volica - 119.<br />
covari - 110 ; V. (raguzani) - 140 ; V. re- vollachi seu uskoki - 104.<br />
gall - 76; 78, 79, 80, 81, 87, 126 ; V. ai Vranei§e, Mar<strong>in</strong>, jurat - 93.<br />
regatului - 77 ; V. ai regatului croat - Vranje§ - 48.<br />
136 ; V. ai regatului sfrbesc - 18 ; V. ro- Vrda Gurcho (urda) - 36.<br />
manici - 38 ; V. (= romlni In izvoarele Vrkac Vignevie - 44.<br />
bizant<strong>in</strong>e si slave) - 11, 17 ; V. (sen- Vskorz<strong>in</strong>ie, Giura§ - 24.<br />
sul termenului) - 17, 20, 30, 52, 62, Vughri (unguri) - 146.<br />
63, 68, 106, 107, 143 ; 'V. (Orb) - 35 ; Vukat Vojnovié, vlah - 73.<br />
V. (supunerea sub jurisdictia arhiepis- Vukeie, Stijepan, voievod al Bosniei - 44, 48,.<br />
copului) - 18 ; V. (supusi arhiepiscopului 118, 132.<br />
www.dacoromanica.ro
INDICE DE NUME 201<br />
Vukosalié, Gregor - 30. Zenta (Zeta) - 148.<br />
Vukovili <strong>d<strong>in</strong></strong> M<strong>in</strong>ilovia 44. Zegalid - 108.<br />
Vukovoj Radatovid - 103. Z<strong>in</strong>gani - 198.<br />
vulachi - 143.<br />
Zisttzn, vezt Cici.<br />
Vwfur, vezi Ufur Borajevii. Ziful - 128, 149.<br />
Ziful, Vita la - 109.<br />
Weigand - 14, 172. Zlata - 19.<br />
We/ay, vlah - 81. Ziatarié, poet - 129.<br />
Wijk, van W., slavist - 35. Zlojutro - 168.<br />
Wladu, vlah - 81. Zmantara, Petar - 150, 170.<br />
Wolaki de Muskowcz - 104. Zmantare - 157, 159.<br />
Woyztaus, nobil croat 72. Zmantare, Petar - 150.<br />
Wrankapan Hanf, vezi Frankapan Hanf. Zr<strong>in</strong>yi, George, comite - 103.<br />
Wzkok, vezi viahi. Zr<strong>in</strong>yi, Nicolae, conte - 104.<br />
Zuanne. M<strong>in</strong>a, morlac - 97.<br />
Zavida - 179. Zub Clapovich, morlac - 45.<br />
Zetkovié, Radi - 104. Zubiei, trib - 120.<br />
Zelenkovié, Iuraj - 104.<br />
Zylan, vezi Si Ian.<br />
Zelenkovi6, Pefar - 104.<br />
Zutschy, vezi vlachi.<br />
Zelesko - 159.<br />
Zelnichi becharii, maestru - 128. Leli - 159.<br />
Zenevrift, Vido, primul Jude al morla- Zive, negustor - 132.<br />
cilor - 93. Zurovié - 159.<br />
www.dacoromanica.ro
INDICE DE LOC1JRI<br />
Abrega 97.<br />
Acarnania 115.<br />
Adria 147.<br />
Adriatica (Marea) 26, 166, 170.<br />
Agria 90.<br />
Ala<strong>d<strong>in</strong></strong>id, sat 168.<br />
Albania 26, 31, 36, 46, 54,<br />
160, 173, 175, 176.<br />
Alessio 26.<br />
Alj<strong>in</strong>iéi, localitate 65.<br />
Almissa 72, 126.<br />
Alt<strong>in</strong>, munte 25, 32.<br />
Amsterdam 35.<br />
Anagasto 45.<br />
Anchialos 166.<br />
Andresko, chnp 65, 170.<br />
Anhialos 12.<br />
An<strong>in</strong>a, loc 57.<br />
Antul, rtu 108.<br />
Antul, spahie L- 65.<br />
Antulov, t<strong>in</strong> 108.<br />
Aral, rlu 109.<br />
Aratova 34.<br />
Arbe, <strong>in</strong>suld 86, 92, 106.<br />
Arche 97.<br />
Ardomelje, sat 167.<br />
Arges 14.<br />
Arhangjel (man. Prizren) 151.<br />
Armasan 150.<br />
Arnajevo, sat 57.<br />
Arsa, vale 98.<br />
Arta, oras 26, 115.<br />
Asia Mica 165.<br />
Athos, munte 17, 21, 123, 130, 165, 175.<br />
Austria 99.<br />
Babuna, t<strong>in</strong>ut 27, 174.<br />
Babojevci, cdtun 22, 117.<br />
Baci, posesiune 82.<br />
114, 115, 134, Bacia, localitate 55.<br />
Bae, sat 55.<br />
Baeevac, sat 57.<br />
Bagnani (Bagnanj ), cdtun 43.<br />
Bahtidi 80, 81, 108 ; sat 82, 84 ; posesiune<br />
83 ; vezi §i Krivonos.<br />
- Bakovo, sat 28. .<br />
Bakule, ctmp 66.<br />
Bala Dlumaja, localitate 14.<br />
Balcan, t<strong>in</strong>ut 12.<br />
Balcani 11, 13, 16, 141, 178, 179 ; munti<br />
14, 159 ; vezi si Stara Plan<strong>in</strong>a.<br />
Baljka 168.<br />
Banadego, vezi Banatul Kn<strong>in</strong>ului.<br />
Banat 58, 64, 65, 111, 116, 158, 178, 179,<br />
180.<br />
Banatul (croat ) 77, 104, 169.<br />
Banatul Kn<strong>in</strong>ului (Banadego ) 87, 96.<br />
Bandul 34.<br />
Bani§or, cdtun 14 ; sat 13, 53, 171.<br />
Banja, mändstire 22, 31, 33, 110, 111, 115,<br />
117, 120, 121, 122, 123, 130, 133, 137,<br />
153, 166 ; vezi si Banjska.<br />
Banjaluka, lOcalitate 68.<br />
Ban jane, sat 22.<br />
Banjani 41, 44.<br />
Banjani Katun 43.<br />
www.dacoromanica.ro
204 INDICE DE LOCURI<br />
Banjani, reglune 62.<br />
Banjani, t<strong>in</strong>ut 167.<br />
Banjer, sat 65.<br />
Banjska (Banja), manastire 22, 23, 150,<br />
151.<br />
Banjski Katun 62.<br />
Barciei, parohie 168.<br />
Barbace, comuna 54.<br />
Barbaria, vezi Bribir.<br />
B rbazanis, localitate 69.<br />
Barbul 14; vezi I Barbula.<br />
Barbula (Barbul?), t<strong>in</strong>ut 54.<br />
Barbulooci, localitate 14.<br />
Barbulovia, m<strong>in</strong>g 13.<br />
Bareljevo, catun 31, 117.<br />
Bareljevski, catun 22.<br />
Basilea ( Basel ) 145.<br />
BagIca 93, 108.<br />
Balhy, vezi Bathié.<br />
Bat<strong>in</strong>a 19, 57.<br />
Batul, vezi Batulia.<br />
Batulia (rom. Batul ) 14.<br />
Batulija, sat §I catun 14.<br />
Bänisoara 14.<br />
Bilnisor 14, 15.<br />
Bela Palanka, localitate 35.<br />
Belgrad 16, 27, 36, 37, 39, 41, 47, 53, 54,<br />
56, 100, 102, 122, 130, 142, 147, 150, 156,<br />
177.<br />
Belica, regiune 57.<br />
13erat, orris 26, 114.<br />
Berbatica (Weigand : barb-), ciltun 14.<br />
Berberium, vezi Bribir.<br />
Bergevac, localitate 54.<br />
Berdari, sat 44, 80, 81, 83.<br />
Bergatto 133.<br />
Berl<strong>in</strong> 115.<br />
Berrhoia, oras 26.<br />
Bibali 95.<br />
Biela Vodifa 29.<br />
Bielize (Zenta) 39.<br />
Bihag, localitate 67, 68, 77, 166.<br />
Bilet 41.<br />
.Bilele 40, 43, 44, 45, 46.<br />
Bisage, <strong>in</strong>sula 109.<br />
Bisko (Bliska), sat 70.<br />
Bistrifa 20.<br />
Bistrila Decianilor 25.<br />
Bigge, localitate 170.<br />
Bilolia 27, 175.<br />
Bizanf 13, 26, 137.<br />
Btlgarski, catun 22.<br />
Bjela, sat 119.<br />
Bjela Vodica, munte 31.<br />
Bjelajsko Polje, regiune 51, 68.<br />
Bjelagnica, munti 51.<br />
Bjelica, jupa 18.<br />
Bjeloge, trib 59, 129.<br />
Blahia, vezi Tesalia.<br />
Blatac, localitate 24, 28, 31.<br />
Bliska, vezi Bisko.<br />
Bobani, catun 41, 43, 46.<br />
Bobank, localitate 149.<br />
Bobojeuci, catun 23, 31.<br />
Bocca 50.<br />
Bogaga, munte 17.<br />
Bogaljiel, localitate 65.<br />
Bogavi Katun 43.<br />
Bogdagid Katun 43.<br />
Bogliuno 98.<br />
Bojanci 130.<br />
Boka 63.<br />
Bolami, catun 42, 45.<br />
Bonn 11.<br />
Bora, jupa 18.<br />
Borikovac 62.<br />
Borrnaxi Vlachi, cab<strong>in</strong> 45.<br />
Bosiljeva (Bosilieva), cetate 103, 46.<br />
Bosna-41 ; Milosti de B. 41 ; B. superioara<br />
114, 170.<br />
Bosnia (Bosnien) 15, 16, 17, 30, 35, 40<br />
41, 43, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 55, 64,<br />
65, 66, 67, 68,69, 72, 87, 89, 96, 100,<br />
101, 104, 105, 106, 107, 114, 115, 118,<br />
123, 131, 132, 136, 140, 143, 146, 148, 150,<br />
154, 157, 158, 159, 161, 164, 167, 168,<br />
169, 170, 171, 172, 174, 177 ; medicvala<br />
47; orientala 55.<br />
Bossil<strong>in</strong>a, pen<strong>in</strong>sula 126.<br />
Botugani, sat 65.<br />
Botuge, clmp 65.<br />
BovIcule 109.<br />
Bozieni, comuna 63.<br />
Bradari, sat 79, 82, 155.<br />
Bra<strong>d<strong>in</strong></strong>a 133.<br />
Brajakoviei, localitate 67.<br />
www.dacoromanica.ro
INDICE DE LOCUM 205<br />
_Brandiz, ducele de", (vezi Branitevo. Budgie 55.<br />
Brangevo 34, 35, 162. Budofelje (Budusel?), localltate, munte 65.<br />
Brangevo, ora§ 114. Budusel(?)localitate, munte, vezi Budo lege.<br />
Brangevo, t<strong>in</strong>ut 30. Buenos Aires 48.<br />
Bras<strong>in</strong>a, sat 67. Bugarski Katun, cAtun 22, 31, 166.<br />
Bratondidi, t<strong>in</strong>ut 40. Buia 96.<br />
Bravska, sat 68. Buie, pArnl<strong>in</strong>t pustiu 95, 97.<br />
Bravsko, regiune 68. Bujalié, sat 57.<br />
Brazza, <strong>in</strong>sulk 106. Bukor, sat 58.<br />
Brb<strong>in</strong>je 109. Bukorovac, pIrku 19, 57.<br />
Brenje, sat 64. Bukorovci 13, 14.<br />
Brda, Daneul <strong>d<strong>in</strong></strong> 59. Bukovlje, sat 65.<br />
Breberio, vezi Bribir. Bukulja, 68.<br />
Brechewo, castru 70. Bukur, munte 54.<br />
Bredal, vezi Berdari, posesiune. Bukur 63.<br />
Brekovica 104. Bukurevac, sat 54.<br />
Brescuoa, vezi Brskovo. Bukurevci, comunk 54.<br />
Brest 98. Bukurica, sat 54.<br />
Breza 133. Bukurov Do 62.<br />
Breza, clmp 67. Bukuroviét 58.<br />
Breza, localitate 65. Bukurovska Reka, vale 54.<br />
Brezna 57. Bulgaria 11, 12, 13, 14 15, 16, 34, 115, 116 ,<br />
Breznic 13. 117, 121, 123, 124, 136, 137, 154, 156, 157,<br />
Brgjani, comunk 58. 159, 162, 166, 172, 174, 175, 178, 179 ;<br />
Brgule, sat 58. B. medievalk 11, 13.<br />
Brgulice, sat 58. Buy<strong>in</strong>a 49, 167.<br />
Bribir (Breberio) 69. Bun, livadd 19.<br />
Br<strong>in</strong>za 54. Bunaja 58.<br />
Br<strong>in</strong>zi, G<strong>in</strong> 36. Bunari, cAtun 31.<br />
Briza 36. Banal, Katun, cktun 43.<br />
Brodarevo 133. Bunei, sat 30, 114, 150, 171.<br />
Brskovo, jupd 19, 31, 116. Bunia 46.<br />
Brskovo (Brescuoa), ora§ 132, 133. Bunova Jama, groapit 59.<br />
Bri<strong>in</strong>dl 99. Bunugice, livadfi 57.<br />
Buccari,cetate 92, 95 ; a§ezare vlahA 108. Burate, sat 55.<br />
Buch<strong>in</strong>ich Kahm 43. Burazeri, sat 50, 168.<br />
Buchuichi Cathonus 43. Burazori 168.<br />
Bucuresti 11, 12, 14, 15, 53, 65, 137, 171, Bureut 108.<br />
175, 177. Burmazi, cktun 41, 46.<br />
Bueenel, loc In amp 59. Buroevich Katun, vezi Buroeviei<br />
Ruler 154, 158 ; ulie de parnInt 64. Buroevia, ciitun (In Korito), 43, 46.<br />
Bue<strong>in</strong>ié 44. Butur-Polje, sat 64.<br />
Bue<strong>in</strong>o-Dervent, localitate 14. Butur,:olje 153.<br />
Buevié 44. Buza 159.<br />
Buda, re§e<strong>d<strong>in</strong></strong>tk regalk 80, 81. Byzia 165.<br />
Buda-est 198.<br />
Budelj, sat 68. Cahul 171.<br />
Budelje, parte de cImp 65. Calea, loc, hotar etc. 54.<br />
www.dacoromanica.ro
206 INDICE DE LOCURI<br />
Camano 131.<br />
Cana le 133, 140.<br />
Cana le, district 40, 131.<br />
Cana le, (Konavli sau Konavle, Moral) 40 ;<br />
C. de la Morlacca 85.<br />
Cana li 125, 143.<br />
Candia, vezi Creta.<br />
Capare (Tapare), pädure 64.<br />
Cape 153 ; (Tape) vagAunA 59.<br />
Capodistria 98.<br />
Caribrod 13.<br />
Car<strong>in</strong>a (Tarim), pamInt 59, 62, 153.<br />
Car<strong>in</strong>e, 62.<br />
Car<strong>in</strong>tia 100, 147.<br />
Carlopago (oras, cetate) 85, 126, 149.<br />
Carniolia 102, 105, 147.<br />
Carolstadt 103.<br />
Carst 96, 97.<br />
Castelmuschio (Omiglje) 71, 93, 108, 112.<br />
Castelnuovo 40, 49, 95.<br />
Castoria, oras 26, 162.<br />
Cattaro, oras 36, 39, 40, 41, 46, 49, 101,<br />
118, 131, 132, 135, 141, 143, 155, 167.<br />
Catunni Cernagore, vezi Muntenegru.<br />
Cavalla, vezi Chrysopolis.<br />
Caz<strong>in</strong>, localitate 68.<br />
Cekliei 37.<br />
Cekl<strong>in</strong>a 60, 166.<br />
Centena, vezi Cel<strong>in</strong>a, rIu.<br />
Cer, munti 171 ; C. Plan<strong>in</strong>a 58.<br />
Cerecel (Terefel), sat 13, 14.<br />
Cerie (Terie), localitate 19.<br />
Ceruona, localitate 43.<br />
Cet<strong>in</strong>a '72, '73, '75, 76, 85, 87, 89, 90, 112,<br />
119, 136, 144, 145, 155.<br />
Chrisopolis (Cavalla), cetate 26.<br />
Chrysopolis, oras, azi Orfano 26.<br />
Chvosno, vezi Hvosno.<br />
Ciccio da S. Michele di Leme 98.<br />
Cijevna, rlu 60.<br />
Cilia 77.<br />
Cimete, sat 68.<br />
C<strong>in</strong>ac, familie 68.<br />
C<strong>in</strong>cofci 157.<br />
C<strong>in</strong>covci, cAtun 14.<br />
C<strong>in</strong>gh<strong>in</strong>ea 59.<br />
Cipitor 153.<br />
Cittanova 96, 97.<br />
Cittanuova 147.<br />
ampul Mierlei, vezi Kosovo Polje.<br />
CImpul lui Ler, yezi Lijerovo Polje.<br />
C<strong>in</strong>drel, munte 150.<br />
Clissa, cetate 71, 72, 73, 75, 96, 102.<br />
Clisura 53.<br />
Cluj 11, 39, 49, 55, 63, 114, 118, 157.<br />
Constant<strong>in</strong>opol 34, 100, 136, 165.<br />
Corbavia (Krbava), comitat 72, 112, 126,<br />
137.<br />
Cornat < conr 62.<br />
Cornet, localitate 60.<br />
Crabaten (Croafia) 99.<br />
Crabicij (poate Grabidi), cAtun 43.<br />
Craiova 15, 63.<br />
Craisalich Katun 43.<br />
Greta (Candia), <strong>in</strong>sulA 90.<br />
Creful, vezi Krecul.<br />
Crkvenica 92, 149.<br />
Crmnica, re giune 20, 37.<br />
Crna Gora, vezi Munlenegru.<br />
Crna Reka 35.<br />
Cel<strong>in</strong>a, cetate 84. Croatia (Kroatien) 15, 66, 69, 70, 72, 73,<br />
Cel<strong>in</strong>a, comitat 70, 71, 72. 75, 76, 771 78, 79, 81, 82, 83, 84, 85, 90,<br />
Cet<strong>in</strong>a, rtu 70, 101, 107, 111, 126, 164, 169, 170. 91, 97, 98, 99, 100, 101, 103, 105, 107, 112,<br />
Cet<strong>in</strong>a, t<strong>in</strong>ut 77, 86, 104, 114 ; district 70. 113, 116, 117, 118, 122, 126, 129, 135, 136,<br />
Cel<strong>in</strong>e, jupanie 76. 137, 142, 147, 155, 158, 161, 165, 168, 169,<br />
Cet<strong>in</strong>je 37, 38, 60. 178.<br />
Cet<strong>in</strong>je, cimpia de la 38. Cuci" 56, 63 ; vezi si Kith.<br />
Cet<strong>in</strong>je, mAnAstire 39. Cuculj (Tutu() 176.<br />
Cet<strong>in</strong>je, oras 58. Curzola, <strong>in</strong>sulA 86, 127, 128.<br />
Chelmo (Hum) 20, 40, 131, 143, 148 ; vezi<br />
si Zachlumia, district, prov<strong>in</strong>cie. &bic 124.<br />
Cherssoevich, cAtun vlah 45. Caeak 58.<br />
Choka, vezi Coka. Cav<strong>in</strong>a, cetate 71, 101.<br />
www.dacoromanica.ro
Cavar<strong>in</strong>e, localitate 67.<br />
Cavatul, <strong>in</strong>sula - 109.<br />
Celija, localitate - 57.<br />
Celopeka, sat - 84, 108.<br />
Cerbul, vagaund de padure - 13.<br />
eerbul, vale - 14, 15.<br />
Ceree lat - 14, 15.<br />
&moo& 24.<br />
Cernul (canton) 149.<br />
Oieavica, munte - 100.<br />
Cieevo, sat 100.<br />
eie<strong>in</strong>o Brdo 100.<br />
- -<br />
- - -<br />
-<br />
Cieovac 100.<br />
Cikola, rlu 70.<br />
C<strong>in</strong>e<strong>in</strong>a, cimp 59.<br />
Cireilat, deal (l<strong>in</strong>g Tim) 13.<br />
Cird - 157.<br />
Coka, cetate - 77.<br />
Corul, localitate - 13.<br />
Cuprija, oras - 57.<br />
Cvdnica 51.<br />
-<br />
-<br />
Dabra, t<strong>in</strong>ut 22.<br />
Dacia 147, 161, 165.<br />
Dacia romand 146.<br />
Da<strong>in</strong>a, <strong>in</strong>sula - 109.<br />
Dalmafia (Dalmatien) 16, 40, 56, 66, 69,<br />
72, 73, 77, 85, 86, 87, 89, 90, 91, 95, 96,<br />
97, 100, 101, 104, 105, 106, 107, 108, 118,<br />
141, 143, 147, 148, 155, 156,157, 159, 163,<br />
169, 170, 177.<br />
Daneul, parte de cimp - 53.<br />
Daneulovica - 53.<br />
Daneulov<strong>in</strong>a 63.<br />
Dardania - 161, 173.<br />
Debra, t<strong>in</strong>ut -- 26.<br />
Debran Katun 43.<br />
Deeani - 25, 56, 65, 111, 116, 120, 123, 124<br />
150, 151, 153.<br />
Deeani, man. - 24, 32, 33, 36, 130, 166.<br />
Deeani, munti 25, 32.<br />
Delich, colonie de morlaci - 97.<br />
Derpan - 46.<br />
Desivojka, rlu - 56.<br />
Dibar, regiunea -- 116, 122, 176.<br />
Dimitor, munte 50, 68, 170.<br />
Dioclea - 162, 165.<br />
Djakova 7 40.<br />
INDICE DE LOCURI<br />
-<br />
207<br />
Djakovica 32.<br />
Djakovica, circumscriptie 25.<br />
Djakovica, localitate - 24.<br />
Djalci, sat - 60.<br />
Djevojaeki Vir - 60.<br />
Dlboki Val, poiana - 13.<br />
Dobra Rijeka - 25, 32.<br />
Dobraua, vezi Dobrava.<br />
Dobrava, localitate - 41, 45.<br />
Dobreci Katun - 43.<br />
Dobreci Visulovich, (catunus) - 44.<br />
Dobrejevo, sat - 28.<br />
Dobri Musulmani, deal - 65.<br />
Dobrignaci, catun - 43, 120.<br />
Dobrigno - 93, 108.<br />
Dobrili, catun - 41, 45.<br />
Dobr<strong>in</strong>j - 108.<br />
Dobr<strong>in</strong>je, sat - 66, 92.<br />
Dobrodoljane, catun, <strong>vlahii</strong> - 29, 31.<br />
Dobronjel Do - 40.<br />
Dobrugnici, <strong>vlahii</strong>, catun - 28 ; yeti §i Ianeate.<br />
Dobuj, localitate - 65.<br />
Doc lea, oras - 61.<br />
Dolieman de Gostay - 42.<br />
Do lj - 14.<br />
Doljani - 64.<br />
Do lne Blace, sat - 56.<br />
Dolnje Dragaeevo, regiune - 58.<br />
Dolnji Ratkov - 168.<br />
Donje Dragalevo -- 100.<br />
Donje Vlas<strong>in</strong>e, sat 49.<br />
Donji Jovac - 57.<br />
Donji Lapac, sat - 68.<br />
Donji Kraj, regiune - 60.<br />
Donji Rata, sat - 25, 32.<br />
Donji Vakuj - 114, 170.<br />
Donji Vlasi (lat. Vlachi Inferiores ), t<strong>in</strong>ut -<br />
46, 47.<br />
Donji Zagarac, localitate - 60.<br />
Donji Zgo§ei, regiune - 65.<br />
Doris 115.<br />
Dos, deal - 59.<br />
Dozesti, cornuna - 63.<br />
Dralanica, district - 40.<br />
Draeevica, t<strong>in</strong>ut 40, 131, 143.<br />
Draganovac, vale 57.<br />
Dragcthee de Bagnani, catun 62, 120-<br />
-<br />
- -<br />
-<br />
www.dacoromanica.ro
-208 INDICE DE LOCURI<br />
Dragijev Lug 20. Durmitor, munte 37, 45, 46, 62, 63, 119,<br />
Dragila Katun 43. 150, 156, 164, 165, 168, 169, 172, 174.<br />
Dragnaz", localitate 48. Duvanjsko Polje, regiune 64.<br />
Dragobratiel 23, 31. Duvno, regiune 64.<br />
Dragolevci, cAtun 28.<br />
Dragoljevi, cAtun 32. Elada 115.<br />
Dragula, vezi Dragul<strong>in</strong> Dol.<br />
Emos, vezi Stara Plan<strong>in</strong>a.<br />
Dragul<strong>in</strong> Dol 14. Epicaria 36.<br />
Drakuljica, munte 51. Epir 26.<br />
Drama, oras 26. Ermyn, castiu 77.<br />
Drava 171. Europa 26.<br />
Drafev<strong>in</strong>a, localitate 60.<br />
Dreanovo, vezi Karadlova. Ferizovié 167.<br />
Drenca, mAnAstire 30. Fet<strong>in</strong>a, pisc 53.<br />
Drevno, sat 28. Firiceje, sat 56.<br />
Drijeno 46. Fiume (Rijeka) 72, 92, 96, 101, 108, 126,<br />
Dr<strong>in</strong>, regiune 32, 39. 164.<br />
_Dr<strong>in</strong>a, riu 33, 46, 51, 55, 58, 66, 115, 133, Flor<strong>in</strong>a, vezi Ler<strong>in</strong>.<br />
153, 157, 158, 159, 164, 168, 171. Fact, district 51, 59, 168, 170.<br />
Dr<strong>in</strong>jala 157, 172. Frail§ 56.<br />
Dr<strong>in</strong>ul 32. Fratta 97.<br />
Dr<strong>in</strong>ul Alb, riu 25, 32. Friaul 147.<br />
Dr<strong>in</strong>ul Mare 36. Fsyn, vezi S<strong>in</strong>j.<br />
Dr<strong>in</strong>a! Negru 40. Fumo 93.<br />
_Drobgnach 120. Funtura 158.<br />
Drobgnachi, cAtun 63.<br />
Drobnjaci 44, 62, 178. Gaccha 95.<br />
Drobnjak, regiunea 63, 167. Gacka 102, 126.<br />
Dromgnazi 63, 120. Gacko 40, 47, 62, 164, 167.<br />
Druchobich, cAtun vlah 45. Gatoviét, trib 59.<br />
Ddkov<strong>in</strong>a, t<strong>in</strong>ut 19. Gaj<strong>in</strong>a, vtrf 57.<br />
Dua<strong>in</strong>ka. <strong>in</strong>sulA 109. Galienik 176.<br />
Dubanica 94, 108. Garza, vlach de 44.<br />
Dubica (Dubif a). district 50, 168. Gaur<strong>in</strong> Do 60.<br />
Dubifa, vezi Dubica. Germania 147.<br />
Dubovac 150, 157, 168, 170. Gerzov, parohie 168.<br />
Dubovaf, vezi Dubovac. Geticus ager (Transilvania) 146.<br />
Dubrava, jupil 45, 168. Ghermanovich Vlachi, cAtun 44.<br />
Dubrovnik, vezi Raguza. Giurgievi Stupovi, localitate 19.<br />
Dugo-Polje, localitate 64. Giurgjevac, localitate 57.<br />
Dumboka, rluri, poieni 108, 166. Gjevgjeli, regiune 159.<br />
Dumnica, sat 56. Gjureevski Vlasi (2 cdtunel 32.<br />
Dundre 11, 15, 35, 59, 114, 116, 136, 145, Gjureski Do 159.<br />
146, 159, 161, 165, 172, 174, 178, 179, 180. Gladna 116.<br />
Dupnica, localitate 14. Glas<strong>in</strong>ac, regiune 50, 66, 170.<br />
Durmi§a, parte de hotar 176. Glas<strong>in</strong>ac, punct varnal 49.<br />
Durmi§i, loc 65. Glubomir, localitate 44.<br />
Durmi§ica 176. Gluhe, sat 22.<br />
www.dacoromanica.ro
INDICE DE LOCUM 209<br />
Goilovci Vlasi, cAtun 25, 32.<br />
Gokeanica, regiune 56.<br />
Gol. Bue<strong>in</strong>o, localitate 14.<br />
Golfo di Breno 40.<br />
Gollut de Ca (taro 40.<br />
Golubac 28.<br />
-Golubovac 167.<br />
Golubovci, ciitun 28, 117.<br />
Golubovich, cAtun 44.<br />
Gopes, comunA 176.<br />
Goya 160.<br />
Gora, regiune 54.<br />
Goraeevci, sat 31.<br />
Gori 176.<br />
Gorica, vezi Gorifa.<br />
Gorifa, localitate 64, 98, 100.<br />
Gorj 14, 53, 60.<br />
Gorjevac, localitate 67.<br />
Gorne Vlas<strong>in</strong>e, sat 49.<br />
Gornja, parohie 168.<br />
Gornja Bakovica 56.<br />
Gornja Bioea, sat 67.<br />
Gornja Pe<strong>in</strong>ja 54.<br />
Gornji Budelj, sat 68.<br />
Gornji Bufevie, sat 67, 177.<br />
Gornji Ratif, sat 25, 32.<br />
Gornji Vanjani, sat 64.<br />
Gornji Vlasi (Vlachi Superiores ),<br />
Gornji Zagarae, regiune 60.<br />
Gorno U jno (Kilstendil) 14.<br />
Goronja, loc 65.<br />
Goronjiei, limit 65.<br />
Gostay, cAtun 45.<br />
Gotha 15, 34.<br />
Govneeie 24.<br />
Goymerye (Gomirje)<br />
Grabef, sat 67.<br />
Graeanica, mAnAstire 21, 23, 31,<br />
Grade, localitate 158.<br />
Gra<strong>d<strong>in</strong></strong>a, localitate 59.<br />
Gradifka 98.<br />
Grahovo 45.<br />
Grahovo, sat 68.<br />
Grahovo, t<strong>in</strong>ut 44.<br />
Graz 105.<br />
Grgulj, munte 60.<br />
Gropa 54, 159.<br />
Grubaeevie Katun 44.<br />
14. c. 2925<br />
Grude, localltate 60.<br />
Gruiei, localitate 65.<br />
Gruza, regiune 58.<br />
Guncat, sat 56.<br />
Guncati, cAtun 28.<br />
Gura, apA 54, 153.<br />
Gurguliat, sat 13, 14.<br />
Haemus, vezi Stara Plan<strong>in</strong>a.<br />
Halle 35.<br />
Hardomiliel, cAtun 30, 48.<br />
Helmo (Hlm, Hum, Zahlumje), prov<strong>in</strong>cie<br />
41, 47.<br />
Herfegov<strong>in</strong>a 17, 35, 36, 40, 43, 46, 47, 48,<br />
49, 50, 51, 55, 59, 62, 63, 64, 66, 68, 96,<br />
101, 105, 113, 114, 118, 120, 123, 158, 163,<br />
164, 167, 168, 170, 171, 177.<br />
Herat, sat 13.<br />
Hilandar, mAnAstire 17, 21, 22, 26, 27,<br />
28, 29, 30, 31, 56, 60, 110, 116, 121, 123,<br />
130, 137, 151, 166, 174.<br />
Hlm, vezt Helmo.<br />
Hochywrya, munti 103.<br />
Homljan terra, vezi Bosnia.<br />
Hotnfa 104, 119.<br />
Hrisia 21, 22.<br />
t<strong>in</strong>ut 46. Hrustovo, localitate 68.<br />
Htetovo, localitate 21, 28, 174.<br />
Htetovo, mAnAstire 124.<br />
Hum, vezi Helmo.<br />
Hum, vezi Chelmo Zahumlfe.<br />
Humci, sat 59.<br />
Hunedoara, judet 14.<br />
Hutovo 47.<br />
103. Huostno, t<strong>in</strong>ut 19, 31, 32, 116.<br />
123. ladar, regiune 58, 171.<br />
Iadra, vezi Zara.<br />
Iajce, banat 101.<br />
lalomila 53.<br />
lalove (Jaloue), cAtun 41.<br />
Ian5i.fle 117.<br />
lan<strong>in</strong>a, ora§ 26.<br />
lapidia 106.<br />
larbata, comunA (rom. iarbd) 14.<br />
Iarilor, sttra 53.<br />
MO 63.<br />
www.dacoromanica.ro
210 INDICE DE LOCURI<br />
-<br />
-<br />
lbar, rlu 18, 31, 55, 56, 57, 100, 177. Kamenica, cornunA 57.<br />
lbarski Kolag<strong>in</strong>, regiune 55. Kamenice, sat - 65, 67.<br />
lezera, platou - 63. Kamengrad, localitate - 170.<br />
Igrischva - 107. Kamegevo, sat - 60.<br />
Igrischya", loc - 84. Kamegnica - 167.<br />
Ilok, vezi Ujlak. Kamilac, cetate - 71.<br />
Imola, t<strong>in</strong>ut-<br />
40. Kamigjora, sat - 57.<br />
Innsbruck - 100. Kampur - 53. .<br />
Ipek, ora§ 19, 24, 29, 31, 130. Kampuri 153.<br />
Iskrec, circumscriptie tn m. Balcani - 13. Kapela, munte - 95, 170.<br />
Ista - 108. Kapra, sat 54, 154.<br />
Istria - 84, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, Karad lova (Dreanovo) - 14-<br />
105, 118, 145, 147, 155, 156, 166, 169, Kar<strong>in</strong>, cetate - 102.<br />
170, 174. Karlobag 84, 108.<br />
Igtip - 29, 141. Karlovac - 104.<br />
Italia - 61, 139. Karst - 99, 100, 101.<br />
Lida, Trifan de - 41. Karstul - 108.<br />
Iuryevich, cAtnn vlah - 45. Kasari, izvor - 68.<br />
Iwanoveé, comunA - 104. Kager, apS, loc - 59.<br />
Izbod, regiune - 65. Kagtel - 176.<br />
Katulje, clmp - 67.<br />
Jadar, vezi Zara. Katun - 56, 114, 115, 159.<br />
Jajce, circurnscriptie - 49 Katuni, cAtun 64.<br />
Jaloue, vezi Ia love. Katun<strong>in</strong>a, loc - 64.<br />
Janee - 176. Katunisee - 64.<br />
Janeiste (Dobrugnici) - 117. Katunigta, marg<strong>in</strong>i de sat - 176.<br />
Jarigor - 53. Katunigta, sat - 115.<br />
Jafenica, regiune - 58. Katunigle; pisc de munte - 56.<br />
Jechoganica, jupS 18. Katunska Nahija - 38, 39, 46, 114.-<br />
Jelganica 124. Keevo, regiune - 60, 157.<br />
Jodrusch - 99. Kegal, sat - 79.<br />
Joganica, sat - 67. Kerka - 79.<br />
Jugoslavia - 66. Ketunica, sat 115.<br />
Kieava, ora§ - 26.<br />
Kaeanitka (Klisura), regiune - 56. Kieer - 171.<br />
Kaeanik - 167. Kiluriéi, Vlalzi, atun - 48, 157.<br />
Kaer, regiune - 58, 158. Kijereze - 22.<br />
Kale - 154. Kijevo - 23.<br />
Kale, holdA - 64. Kle<strong>in</strong>e Wallachey, vezi Valahia mica.<br />
,<br />
Kalemberovo Brdo, deal - 177.<br />
ICUs, cetate - 107.<br />
Kalendiei Katun<br />
Kljue, cetate 71.<br />
43.<br />
-<br />
Kljue, localitate 170.<br />
Kalimbare, cimp - 65, 177.<br />
-<br />
Klobuk 44, 45.<br />
Kal<strong>in</strong>ovik - -<br />
114, 170.<br />
Klobuk (Vermo, Vrm), jupS 40.<br />
Kalja (Ka lea) --<br />
-<br />
153. Klongor - 153.<br />
Kalja, pAdure 56. Klongora, parte de sat 60.<br />
.Kalja, ru<strong>in</strong>e -<br />
-<br />
56. Mize, circumscriptie - 168.<br />
Kaliaja, loc 56. Kn<strong>in</strong> 71, 72, 80, 82, 112, 113, 136, 167.-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
www.dacoromanica.ro
-<br />
- -<br />
Kn<strong>in</strong> banal" 87.<br />
Kn<strong>in</strong>, cetate 70, 76, 77, 78, 102, 107.<br />
Kn<strong>in</strong>, district 83.<br />
Knjaievac, circumscriptie 34.<br />
Kokr<strong>in</strong>o, comunA - 54.<br />
Kolae<strong>in</strong>, localitate - 67.<br />
Kolimbare, amp - 65, 177.<br />
Kolubara, rill - 57, 159, 171.<br />
Kolue<strong>in</strong>a Luka - 20.<br />
Kom, munti - 36, 177.<br />
Koma<strong>in</strong>a, sat - 23, 31.<br />
Komani, regiune - 60.<br />
Komarani - 133.<br />
Komarnica, rlu - 62.<br />
Kom<strong>in</strong>a, clmp, deal, izvor - 66.<br />
Kom<strong>in</strong>i, coastA - 66.<br />
.Konavle, Konavli, vezi. Cana le.<br />
Konjica - 133.<br />
Konjodor, sat - 68.<br />
Kongeica, sat 80, 81, 82, 84.<br />
Konjuei, sat - 25, 32.<br />
Konora, munte - 54 ; (Korona) - 158.<br />
Kopaei, sat - 65.<br />
Kopaonik, munte - 33, 55, 115, 168, 169.<br />
Koplie, sat - 64.<br />
Kopoeili, regiune - 67, 170.<br />
Kopoeiei, sat - 65.<br />
Kopren, stInA 53.<br />
Kopritma - 31.<br />
Koprivna, munti - 175.<br />
Koprivno - 76, 107.<br />
.Kopultica 13, 14.<br />
Korbutieka Reka - 63, 153.<br />
Koritnica - 53.<br />
Korito, t<strong>in</strong>ut - 43, 46.<br />
Koritza 175.<br />
Korjenie, localitate - 67, 68, 177.<br />
Korlat, cetate - 102.<br />
Kormata 34.<br />
Kornat, Mull - 62, 109.<br />
Kornet - 153.<br />
Kornet (Kornica), sat - 53, 60.<br />
Kornet, deal - 58.<br />
Kornica, deal - 14.<br />
Kornica, sat - 33.<br />
Kornieor - 53, 153.<br />
Koron, un pAmInt - 54.<br />
Korona 65.<br />
-<br />
DIDICE DE LOCURI<br />
-<br />
-<br />
111<br />
Korona, via de deal 58.<br />
Koronatje 158.<br />
Koronatje, deal - 65.<br />
Kosmaj, regiune - 57, 58.<br />
Kosovo - 50, 56, 167.<br />
Kosovo Polje (CImpul Mierlei) - 19, 22, 23, 31,<br />
40, 46, 101, 158, 163.<br />
Kossovo - 63.'<br />
Kostan<strong>d<strong>in</strong></strong>ac, localitate - 56.<br />
Kosta<strong>d<strong>in</strong></strong>ce, localitate 56.<br />
Kostan<strong>d<strong>in</strong></strong>ovci. cAtun - 56.<br />
Kosta<strong>d<strong>in</strong></strong>ovci Vlasi, cAtun - 25.<br />
Kostan<strong>d<strong>in</strong></strong>oviei Katun - 32.<br />
Kostreani, cAtun - 28, 117.<br />
Koeanevo - 14.<br />
Koearna, sat - 30, 34, 114.<br />
Kolar, vezi Callaro.<br />
Kottenik, munte - 18.<br />
Kozli Rog - 84, 108.<br />
Kragujevac 58.<br />
Kra<strong>in</strong>a 99.<br />
Kraja Jela, sat - 68.<br />
Kraj<strong>in</strong>a, regiune --- 68, 170, 171.<br />
Kraj<strong>in</strong>a Bosniei 67, 157, 166, 177.<br />
Krajiete, regiune 13, 53.<br />
Krajiete-Vlas<strong>in</strong>a, regiune - 14, 159.<br />
Krajna - 35, 100.<br />
Kralupa, t<strong>in</strong>ut 65.<br />
Kras, rlu - 93.<br />
Krastavac 22.<br />
Krbava, jupA - 78, 85, 90, 102, 107, 108, 136,<br />
169.<br />
Krbava, vezi Corbavia.<br />
Krbava, jupb - 107.<br />
Krbul, sat - 14.<br />
Kr', sat - 67.<br />
Krecalica 34.<br />
Krecul (Cretul), cl<strong>in</strong>g - 13.<br />
Krecul, sat - 14.<br />
Krecul, pripor de deal - 13.<br />
Kreut, <strong>in</strong>sulA - 109.<br />
Kresojeviei, cAtun - 44, 46.<br />
Krisojeviei, <strong>vlahii</strong>, cAtun - 41.<br />
Krisl<strong>in</strong>iei, cAtun 46.<br />
Krivonos, vezi Videeselo.<br />
Krivonos, sat - 81.<br />
Krk, vezi Veglia.<br />
Krka, rlu 107, 169.<br />
-<br />
www.dacoromanica.ro
212 INDICE DE LOCUM<br />
-<br />
Krligate, sat 55.<br />
Krnul, vezi Krnute.<br />
Kraut, localitate - 13, 14.<br />
Krnule - 57, 171, 153.<br />
Krnule, sat - 57.<br />
Kroja - 26.<br />
Krstiei, cdtun vlah - 44.<br />
Krueica, munte - 62, 153, 156.<br />
Krufica, sat - 63.<br />
Krupa, sat - 67.<br />
Krufelca, localitate - 29.<br />
Krueevac, district - 34, 114.<br />
Krueevka, sat - 19, 57.<br />
Kraft Unica, jupli 18.<br />
Kut (rom. Cuci"),<br />
-<br />
loc - 56.<br />
Kueajna - 53.<br />
Kueevo, district - 30, 34, 114.<br />
Kuet, regiune - 39, 62, 63, 159, 167.<br />
Ku lieta, localitate -- 59, 60.<br />
Kueki Kom, munte 62.<br />
Kujaviei 48.<br />
Ku la-Bartfere 65.<br />
Kumanovo, oras 53, 54, 124.<br />
Kumanovsko-Prefevska Crna Gora, regiune<br />
54.<br />
Kunara, deal 57.<br />
Kuretiele, sat - 56.<br />
Kur lab munte - 62.<br />
Kursar, rlu - 109.<br />
Kutanska, jupd - 20.<br />
Kilstendil, localitate - 13, 14, 53.<br />
Kilstendil, vezi Pautalta.<br />
Kaslendil, vezi Velbufd.<br />
- - -<br />
-<br />
-<br />
Laab, vezi Lab.<br />
Lab (Laab) 56.<br />
Lab, cetate - 77.<br />
Lab, rlu - 31, 56.<br />
Labi6, localitate 29.<br />
Ladoviei, cdtun - 41, 45.<br />
Ladschach (Leile) 98.<br />
Lagaruf - 154, 158.<br />
Lagandia - 158.<br />
Lagator - 153.<br />
Lagatore, sat - 55.<br />
Lajeie (Miele), sat - 56.<br />
Lakatan, localitate - 114, 115.<br />
Lakustovo 153.<br />
-<br />
-<br />
La love, cdtun 45.<br />
Laid Brijeg (Vlaeki Bri jeg) 63.<br />
Laeki Potok, vezi Vlaekt Potok.<br />
Latica, localitate §i ctmp - 65.<br />
Lavarda - 153, 154.<br />
Lavarda, izvor - 65.<br />
Lazaropol - 176.<br />
Lazaropolfe - 176.<br />
Ledenica, cetate - 85, 92, 108.<br />
Leipzig - 11, 14, 77.<br />
Leme, canal - 97, 98.<br />
Lepe<strong>in</strong>ovci, cdtun - 25, 119.<br />
Lepe<strong>in</strong>ovci Vlasi, cdtun - 32.<br />
Lepeglava 103.<br />
Pepenice, 2 jupe 18.<br />
Ler<strong>in</strong> (Flor<strong>in</strong>a) - 27, 137, 174.<br />
Le lee, vezi Ladschach.<br />
Leskoviéi, localitate - 57.<br />
Lesnovo - 28.<br />
Lesnovo, <strong>in</strong>dnAstire - 123.<br />
Levcd - 168.<br />
Liburnia - 106.<br />
Ligunar, munte - 60.<br />
Lijerovo Polje (Cimpul (ui Ler) - 62.<br />
Lika - 15, 50, 51, 52, 67, 68, 77, 102, 107,<br />
158, 168, 169.<br />
Lika, comitat - 77, 84.<br />
Likusada, mdmIstire - 26.<br />
Lim, rill - 19, 20, 33, 40, 46, 63, 133.<br />
Liplian, localitate - 23, 31.<br />
Lisignano - 97.<br />
Ljepurov Do - 61, 153.<br />
Ljeskovac, localitate - 31.<br />
Ljefanska Nahija, regiune - 60.<br />
Lime, jupd - 18.<br />
Ljuba, cetate - 127.<br />
Ljub<strong>in</strong>ja 40.<br />
Ljub<strong>in</strong>je - 45, 46.<br />
Ljubljana -- 102.<br />
Ljubomir 40.<br />
Ljubida, localitate - 64.<br />
Ljubidk - 167.<br />
Ljubizeki Brijeg - 48.<br />
Loeica, localitate - 57.<br />
Lok - 176.<br />
Loka (top. <strong>in</strong> hotarul satului) - 56.<br />
Lokvica - 175.<br />
Longa, <strong>in</strong>suld 109.<br />
-<br />
-<br />
www.dacoromanica.ro
1NDICE DE LOCUR1<br />
213<br />
Longooa Rupa, hotar 59.<br />
Lopula, sat 22.<br />
Lorelani, comunA 64.<br />
Loret, deal 58.<br />
Lovazidi, sili§te 76, 107.<br />
Looten, munte 38.<br />
Loznic, localitate 65.<br />
Lubet<strong>in</strong>gno 93.<br />
Lubiana, rlu 147.<br />
Lucius 63.<br />
Lugomira, jupS 18.<br />
Luka 65.<br />
Lukar, sat 57.<br />
Lup, sat 49, 50, 170.<br />
Lup<strong>in</strong>ja, munte 68.<br />
Lopooski, colibá 14.<br />
Macedonia 26, 135, 136, 145, 160, 162, 165,<br />
172, 175, 176.<br />
Makat, sat 58, 108, 153, 156, 159, 169.<br />
Ma6uga, sat 164.<br />
'Maeukat,i riu 108, 156, 166.<br />
Maëukat<strong>in</strong>, rtu 108.<br />
Maya 171, 172.<br />
Maderno 97.<br />
Maglica, regiune 64.<br />
Magorce 176.<br />
Magura, loc si paclure 56.<br />
Mahala, localitate 60.<br />
Ma la Vlaka, vezi Vlahia Mica.<br />
Malessevacz Katun 44.<br />
Magi 47.<br />
Mali Gjurgjevik, catun 32.<br />
Mali Gjurgjevik, sat 25.<br />
Mali Ix 109.<br />
Malta, vezi Me lila.<br />
Maluri 153.<br />
Mamoviei, regiune 65.<br />
Mandra 66.<br />
Mangj<strong>in</strong>i 156.<br />
Marea Neagra 12, 161.<br />
Margance 84.<br />
Margum (Morava) 161.<br />
Manila, riu 12, 161, 162, 166.<br />
Maruket, rlu 54, 158.<br />
Marzana 97.<br />
Marl<strong>in</strong>e Njive, vezi Mart<strong>in</strong>i.<br />
Mart<strong>in</strong>i 53, 156, 157, 159.<br />
Mart<strong>in</strong>i (Marl<strong>in</strong>e Njioe) 53.<br />
Matul, rlu 108.<br />
Matulichia 121.<br />
Mato lie, riu 108.<br />
Mato too, rtu 108.<br />
Matulov<strong>in</strong>a, apä 63.<br />
Maurovia 65.<br />
Mavrovo 160, 176.<br />
Mdsni Do, vezi Mani Do.<br />
Mani Do, (Masni Do) 40.<br />
Malugani, loc 65, 169.<br />
Magura, deal, munte 56.<br />
Medak, localitate 85, 108.<br />
Mediterana 156.<br />
Medwednycza, munti 103.<br />
Megjegje Brdo; localitate 68.<br />
Megura, loc 56.<br />
Mehe<strong>d<strong>in</strong></strong>fi 171.<br />
Melaca, vezi Meoca.<br />
Me lila (Malta) 146.<br />
Mentone 98.<br />
Meoca (Meofa), nume topic 60.<br />
Meo fa, vezi Mecca.<br />
Mer 160, 178.<br />
Merge lat 34.<br />
Merul 15, 160, 178.<br />
Merul, riu 13, 14.<br />
Meru lja 15, 63, 160, 178.<br />
Mesemvria 12, 166.<br />
Metohia, regiune 23.<br />
Mieanoviei,-t<strong>in</strong>ut 65.<br />
Mieen, parte <strong>d<strong>in</strong></strong> vechea Podgorica 60.<br />
Milia, t<strong>in</strong>ut 65.<br />
Miel 153.<br />
Migiora, toponimic 34.<br />
Mijaci, t<strong>in</strong>ut 176.<br />
Mijeli 61, 156.<br />
Mikov Drijen, hotar 59.<br />
Mikul, du 108.<br />
Mikulié, riu 108.<br />
Mikulian, riuri 108.<br />
Mikuljica (Velja i Mala),localitriti 61.<br />
Milbradacich, catun vlah 45.<br />
Milelevo, localitate 21, 123.<br />
Milelevo, mAnästire 30, 32, 46, 55, 57, 122,<br />
133, 143.<br />
Mililor 150.<br />
www.dacoromanica.ro
214 INIDICE DE LOCI,JR/<br />
M<strong>in</strong>zani 150.<br />
Miratouce, sat 54.<br />
Mirilouidi, cAtun 44, 45, 46.<br />
Mirosalki, sat 57.<br />
Mitrovila 22, 172.<br />
Maya, riu i regiune 34, 58, 180.<br />
Mleeevo, localitate 14.<br />
Mocrog 49.<br />
Modrussa 72, 136, 170.<br />
Modru$ 148.<br />
Modrusa, comitat 73.<br />
Moesia Inferior (= Dacia) 11, 147, 161.<br />
Moesia superioard 171, 178.<br />
Moghilifa, sat 27.<br />
Mohaci 102.<br />
Moldova 61.<br />
Momiano, prim<strong>in</strong>t pustiu 97,<br />
Monee 108.<br />
Monfari, localitate 65, 177.<br />
Monte Maggiore 156.<br />
Monticchio 97.<br />
Montona 97.<br />
Moraea, mánästire 30, 32, 60, 61, 143, 159.<br />
Morava, jupà 18.<br />
Morava, regiune, t<strong>in</strong>ut 137, 154, 168.<br />
Morava, rtu 18, 23, 29, 31, 33, 34, 35, 50,<br />
53, 57, 58, 100, 111, 114, 115, 124, 158,<br />
159, 161, 169, 171, 172, 174 , 178.<br />
Morava Mare 57, 158.<br />
Morava Superioarei 56.<br />
Morlacca 85.<br />
ad Morovlachos, regiune 42.<br />
Morovlahia (Muntenia) 146.<br />
morovidka zemlja (= Dacia) 147.<br />
morovlagka zemlja (= Tara Rom(neascd)<br />
146.<br />
Mosor, !multi 107.<br />
Mostar 46, 48, 169.<br />
Mog<strong>in</strong>o, sat 14.<br />
Mogul, sat 50.<br />
Mottl<strong>in</strong>g 99.<br />
Mr lfane, sat 108.<br />
Mugog<strong>in</strong>a Livada, sat 60.<br />
Mugurice 150.<br />
Muloviste 160, 176.<br />
Muncela 55.<br />
Muneel 55, 108, 166.<br />
Mune 96.<br />
Muntenegru 36, 37, 38, 39, 40, 46, 49, 50<br />
52, 60, 62, 63, 67, 113, 116, 120, 122, 123,<br />
129, 144, 154, 159, 163, 164, 167, 168, 169,<br />
171, 173, 174, 177.<br />
Muntenegru vechiul" 37.<br />
Muntenegru, vezi Stara Crna Gora.<br />
Munfii Negri 54.<br />
Murgag, deal 14.<br />
Murgag, munte 14.<br />
Murgag, sat 54.<br />
Murgasul 14.<br />
Murg<strong>in</strong>ovac, sat 68.<br />
Murgule, podi§ 62, 164.<br />
Murlachi Partis Inferioris, district" 46-<br />
Murowlani, sat 163.<br />
Musul, crtng 13.<br />
Mukt, sat 14.<br />
Mutolova, sat 53.<br />
Mutolovci", sat 53.<br />
Mutul 53.<br />
Mutuloviei 150, 153.<br />
Miimul, munte 13.<br />
München 77.<br />
Nadbrdo, comunä 85, 108.<br />
Nadih-n<strong>in</strong>-Laz" 167.<br />
Na<strong>d<strong>in</strong></strong>ia, sat 167.<br />
Nahorevo 50, 153.<br />
Naissus 172.<br />
Nano!, Dol", munte 28.<br />
Narenta (Neretva), rtu 19, 41, 49, 72, 91,<br />
101, 118, 125, 133, 134, 135, 155, 169.<br />
Nastroi", si1i§te 30, 31.<br />
Naga Gora", muntii Raguzei 44.<br />
Negligori, vezi Negrigori.<br />
Negresti, raion 63.<br />
Negrigor 153, 169.<br />
Negrigori (Negligori, Negrigur) 58.<br />
Negrigur, vezi Negrigori.<br />
Negul 53 ; vezi §i Njegulje.<br />
Nenkovie Katun 44.<br />
Neretva 41, 45, 46, 49, 55, 67, 107, 114,<br />
159, 164, 170 ; vezi l Narenta.<br />
Neregka 20.<br />
Neves<strong>in</strong>fa 149.<br />
Nilorovo 176.<br />
Nikliii, atun 45.<br />
Nildie, regiune 41, 45, 46, 60, 62.<br />
www.dacoromanica.ro
INDICE DE LOCURI 215<br />
Nikgie (Onogost) 47.<br />
Nikustak, comura 54.<br />
Nistrovo 176.<br />
Nil 34, 35, 40, 53, 115, 129, 159,<br />
171, 172.<br />
Nikva, regiune 171.<br />
Nikva, vale 53, 171.<br />
Nikr, sat 35.<br />
Njegulje, sat 60.<br />
Nona, ora§ 86, 90, 106, 108, 127<br />
Noreja, comuna' 54.<br />
Nova .Reka, regiune 56.<br />
Nova Vara 33.<br />
Novi 51, 95, 127.<br />
Novi, cetate 92, 134.<br />
Novi. localitate 41.<br />
Novi-Pazar, raia 55.<br />
Novi Sad 99, 106.<br />
Novi geher 55.<br />
_Novi Vlahi u Dubravi 103.<br />
Novibazar 63.<br />
Novigrad, cetate 85, 127.<br />
Novo-Brdo, ora§ 56.<br />
Novobrdska Nova Reka, regiune 56.<br />
Nutjak, cetate 101, 107, 136.<br />
Nychak, cetate 78.<br />
Obod (Rijeka) 38.<br />
Obrodvacz, vezi Obrovac.<br />
Obrovac, cetate 86, 92, 99, 102, 107, 136.<br />
Obrovat, vezi Obrovac.<br />
Obrovat 78.<br />
Oglagjenoviei, sat 57.<br />
Ohrida (Ahris), ora§ 26, 40, 111, 136, 137,<br />
138, 162, 175.<br />
Ohrida, arhiepiscopia de 13.<br />
Olachi, a§eziiri 70.<br />
Oliverovie Katun 44.<br />
Oltenia 14, 15, 58, 65, 116, 178, 179,<br />
Oltetu, raion 63.<br />
Omiglje, vezi Castelmuschio.<br />
Onogost, vezi Nikeii.<br />
Opara, sat 168.<br />
Oparice, sat 168.<br />
Oparifa, teren 168.<br />
Opolje, regiune 54.<br />
Opor 89.<br />
Dputna Ru<strong>d<strong>in</strong></strong>a 168.<br />
Oputne Ru<strong>d<strong>in</strong></strong>e, regiune 62.<br />
Orachovo, sat 20.<br />
Orahova, localitate 60.<br />
162, Orahovac 54.<br />
Orahovac, circumscriptie 25.<br />
Orahovac, plasa 32.<br />
Orahovo, sat 37.<br />
Oracle, sat 64.<br />
Oreovica 53.<br />
Orjano, vezi Chrysopolis.<br />
OHO, rlu 93.<br />
Orlje, sat 55.<br />
Osat, regiune, t<strong>in</strong>ut 51, 55, 115.<br />
Osatica, comuná 115.<br />
Ostadie, localitate 57.<br />
Ospa 92.<br />
Ostranica, sat 67.<br />
Ostrovica, vezi Ostrovifa.<br />
Ostrovicza, vezi Ostrovita.<br />
Ostrovita, cetate 77, 78, 84, 85, 87, 102, 107.<br />
Ostroci, sat 19, 57.<br />
Otulje, sat 53.<br />
Oveepolje, t<strong>in</strong>ut 22.<br />
Pagarukni <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> 25, 64, 157, 158.<br />
Pago, <strong>in</strong>sulä 86, 92, 94, 106, 163.<br />
Palator 153, 164.<br />
Paleokatun, sat 115.<br />
Panagjurigte, localitate 13.<br />
Panonia 171, 172.<br />
Papeie Katun 44.<br />
Parenzo 96, 97, 98.<br />
Paris 13, 138.<br />
partes Vlachiae, vezi Vlahia.<br />
Parva Vatachia, vezi Vlahia Mica.<br />
Pasman, <strong>in</strong>sulà 108.<br />
Pastrik 173.<br />
180, Pautalia (Kastendil) 172.<br />
partite dundrene" 35.<br />
Pasarel, localitate 14.<br />
Pj<strong>in</strong>ja, riu 29, 54, 123, 150 159, 160.<br />
Pee 8, 117, 171.<br />
Peeani, sat 1( 3.<br />
Peeigrad, localitate 68.<br />
Peh, muale 25, 32.<br />
Pek (P<strong>in</strong>cus) 34.<br />
Peliéevo, localitate 14.<br />
www.dacoromanica.ro
216 1NDICE DE LOCURI<br />
-<br />
-<br />
- - -<br />
--<br />
- --<br />
-<br />
-<br />
- --<br />
Pen<strong>in</strong>sula Balcanicd, <strong>vlahii</strong> <strong>d<strong>in</strong></strong> passim.<br />
Pen<strong>in</strong>sula Slagno 64.<br />
Per Blacos, regiune 42.<br />
Peri', toponimic 34.<br />
Perut<strong>in</strong>ie Ka lun - 44.<br />
Pesienj , localitate - 55.<br />
Pellera - 14.<br />
Pelraea, sat -- 29.<br />
Petraee, sat 31.<br />
Petrov Dol - 129.<br />
Pelrovac, localitate - 68.<br />
Peirovo Do, localitate -- 59.<br />
Petrovo Polje, ample 70.<br />
Petrovopolje - 104, 107.<br />
Petrus, munte -- 14.<br />
Philippi, ora§ 26.<br />
Pilor, sat - 14, 15, 156.<br />
Pijanci, cAtun -- 22, 31.<br />
Pilatovci, cAtun 41, 46, 168.<br />
Pilot, t<strong>in</strong>ut - 26.<br />
P<strong>in</strong>cus, vezi Pek.<br />
P<strong>in</strong>d - 12, 141, 162.<br />
P(nguente - 97, 149.<br />
Pim<strong>d<strong>in</strong></strong>ci, cAtun - 28.<br />
Piper - 54.<br />
Piperesti, localitate - 61.<br />
Piperija, cartier - 57.<br />
Piperski Potok, vale - 54.<br />
Pirlitor, m<strong>in</strong>k sat - 63, 153, 169.<br />
Pirot - 34, 129, 172.<br />
Pis<strong>in</strong>o --- 96, 98.<br />
Piskulja 64.<br />
Piskulje 153.<br />
Pffee - 62.<br />
Pitiei 156, 174.<br />
Pitiei, sili§te pustie - 27.<br />
Piva, regiune - 62.<br />
Piva, Au - 40, 62.<br />
Plandige, sat - 65.<br />
Plan<strong>in</strong>e (muntii de la Raguza) -<br />
Playa - 31, 45.<br />
Playa, regiune - 44.<br />
Playa, riu - 23.<br />
Plava-Gus<strong>in</strong>je, regiune - 25, 32.<br />
Pliske, cAtun 41, 44, 46.<br />
Ploea, localitate 28.<br />
Poarta otomand 134.<br />
Pocer<strong>in</strong>a, regiune 58.<br />
Palley, cetate 70.<br />
Podcrkve, cAtun 46.<br />
Podcrnji, cAtun 41, 45.<br />
Podgorica - 17, 61.<br />
Podgor<strong>in</strong>a, regiune - 57, 171.<br />
Podgorila - 15, 60, 158, 178.<br />
Podgornje, t<strong>in</strong>ut - 85, 108.<br />
Podibar, regiune 56.<br />
Pogle, cfmp - 70.<br />
Pokrajac, catun - 44.<br />
Pola - 97, 147.<br />
Poleeela (Pulicea, Pulicel), parte de regiune --<br />
60.<br />
Polesan - 97.<br />
Polica 42.<br />
Poliza - 69, 127.<br />
Polja, localitate - 64.<br />
Poljanica, regiune - 53, 56.<br />
Poljica - 47, 94, 108, 127, 169.<br />
Poljica, comitat - 77.<br />
Poljica, ora* 107.<br />
Poljica, vezi Polizza.<br />
Poljiza - 126.<br />
Polizza (Poljica) - 69.<br />
Polog, regiune, t<strong>in</strong>ut - 22, 56.<br />
Polgcga, vezi Poljica.<br />
Pomer - 97.<br />
Pond (Ponda), sat - 56.<br />
Ponda (azi Pond), sat - 29, 31;56..<br />
Ponorac, localitate - 29.<br />
Popovo - 131.<br />
Popovo, jupA - 46.<br />
Popovo, regiune 43.<br />
Popovo-Polje - 40, 47.<br />
Popovo Selig& - 103.<br />
Porta - 53, 159.<br />
Porta, cfmp 57.<br />
40. Porta, livadA 57.<br />
Porlile de Fier 35.<br />
Pounje (f<strong>in</strong>ulul Unei) 51.<br />
Pozarnichi, cfitun 44.<br />
Poiareugeka Morava, regiune 58.<br />
Praevalis - 161, 173.<br />
Praga - 16, 30, 41, 100, 107, 117..<br />
PraVevica, a§ezare vlahA 107.<br />
-<br />
-<br />
www.dacoromanica.ro
1NDICE DE LOCUM<br />
217<br />
Prageevica,. sat 86.<br />
Prebutda, sat 22.<br />
Predojevie, cdtun 44.<br />
Prepolje 47.<br />
Prespa 111, 162, 176.<br />
Prib<strong>in</strong>oviei, cAtun 30, 48.<br />
Prifedor, localitate 170.<br />
Prijepolje, localitate 43, 45, 46, 133.<br />
Prijot ( Priiot) 58, 153, 159.<br />
Prilep, ora§ 26, 27, 137, 174, 175.<br />
Pripogle 45.<br />
Prigt<strong>in</strong>a 23.<br />
Prizren, ora§ 17, 24, 27, 28, 35, 36, 40, 67,<br />
108, 111, 116, 117, 118, 122, 124, 130, 153,<br />
158, 162, 163, 166, 167, 171, 172, 173,<br />
174, 177.<br />
Prizren, mAndstire 33, 56, 123.<br />
Prizren, t<strong>in</strong>ut 29, 31, 32, 162.<br />
Prkos, sat 68.<br />
Prodanich, colonie de morlaci 97.<br />
Proilouci, cdtun 22, 31, 97.<br />
Prosek, ora§ 26.<br />
prov<strong>in</strong>cia lat<strong>in</strong>ilor" (= teritorlile romanizate<br />
<strong>d<strong>in</strong></strong> <strong>nordul</strong> <strong>pen<strong>in</strong>sulei</strong>) 165.<br />
Prozor, localitate 64.<br />
Pdula, munte 51.<br />
Prutag, culme 62.<br />
Prvedr<strong>in</strong>a, munte 76.<br />
Proot<strong>in</strong>jia, cdtun 49.<br />
Prylezye Inferior 104.<br />
Prylezye Superior 104.<br />
Psoderci, cAtun 26.<br />
Psoderci, sat 26, 31.<br />
Puka, circumscriptie 36.<br />
Pule, loc 65.<br />
Pulicea, vezi Poleeela.<br />
Pulled, vezi Poleeela.<br />
Puncta Stagni (Ston ) 64, 125.<br />
Pureeni 14.<br />
Pureenica, localitate 14.<br />
Pudenice 15.<br />
Itadika, riu 176.<br />
Radivoevci, sat 30, 34, 114.<br />
Radmani, colonie de morlaci 97.<br />
.Radomir 53.<br />
Radoslav Xurovich, cbtun vlah 45.<br />
Radoolja, localitate 65.<br />
Radulfalva 171.<br />
Raduljevac, izvor 57.<br />
Radulou Brijeg 59.<br />
Radulova lama 59.<br />
Radulova Glavica 59.<br />
Radulova Pa<strong>d<strong>in</strong></strong>a 53.<br />
Radulovac, clmp 68.<br />
Radulovci, localitate 13, 14.<br />
Radulovi Dolovi 59.<br />
Raduloviéi (djemat) 58.<br />
Raduloviei, lature de sat 68.<br />
Radulovidi, t<strong>in</strong>ut 65.<br />
Raduga, munte 64.<br />
Rag jev<strong>in</strong>a, regiune 58, 171.<br />
Raguza (Dubrovnik) 16, 17, 29, 30, 36, 39,<br />
40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 62<br />
63, 113, 116, 117, 118, 120, 125, 126, 128<br />
129, 131, 132, 133, 134, 136, 141, 143<br />
146, 148, 151, 157, 162, 167, 169, 173,<br />
174, 179.<br />
Rama, t<strong>in</strong>ut 64, 65, 158, 170.<br />
Rapigta, sat 36.<br />
Rapta 50.<br />
Rascia 165.<br />
Ras<strong>in</strong>a, jupd 18.<br />
Rasteno, Matei <strong>d<strong>in</strong></strong> 42.<br />
Ragka, regiunea 31.<br />
Ragka, riu 23.<br />
Rate Prvoslav 42.<br />
Rat<strong>in</strong>a, sat 57.<br />
Ratigevci, cdtun 24, 25 ; R. Vlasi, cdtun<br />
32.<br />
Ratonf, sat 65.<br />
Ratunda 53.<br />
Ravanica, mdndstire 53, 124.<br />
Raxia, vezi Serbia.<br />
Razopanyk, comund 104.<br />
Rdeljska zemlja ( Transilvania ) 146.<br />
Regoye, cdtun 49.<br />
Remesiana 172.<br />
Renduliéi, djemat 58.<br />
Repae, castel 77.<br />
Republica raguzand 130.<br />
Republica Populard Ron-dna (R.P.R.) 14<br />
50, 53, 134, 157, 171.<br />
republica Sf. Marcu, vezi Venefia<br />
republica venefiand 69, 77.<br />
Resava, regiune 58.<br />
www.dacoromanica.ro
218 INDICE DE LOCURI<br />
.Resen, localitate 14.<br />
Rich<strong>in</strong>o, golf 39.<br />
Rieul 108, 109.<br />
Rilice, sat 65.<br />
Riegoevich, ciltun 168.<br />
Rigiani, atun 39, 44.<br />
Rigjane, sat 167.<br />
Rijeeka Nachija 60.<br />
Rijeka 38.<br />
Rijeka, jupa 38.<br />
Rijeka, vezi Fiume.<br />
Rijeka, vezi Obod.<br />
Rijeka Nahija 37.<br />
Riori 153.<br />
Risno 167.<br />
.Rmanj, cetate 77, 102.<br />
Rodimjla, rlu 23.<br />
Rodolovich, colonie de morlaci 97.<br />
Rodope, munti p, 13, 121, 160, 161,<br />
165.<br />
Rogaeica, localitate 55.<br />
Roma 86.<br />
Roman 66.<br />
Romania 26.<br />
Romanija, munti 33, 55, 66.<br />
.Rosoki 176.<br />
Rostide, sat 176.<br />
Rotunda 153, 159.<br />
Rovigno 97, 98.<br />
Rotaj 55.<br />
Ru<strong>d<strong>in</strong></strong>a 60.<br />
Ru<strong>d<strong>in</strong></strong>e, district, regiune 40, 45, 131,<br />
Rudnik, munte 30, 58, 108, 114, 158,<br />
172.<br />
Rudnjak 57.<br />
Rugulet, sat 14.<br />
Rumanac, vIrf de deal 66.<br />
Rumanela 66.<br />
.Rz<strong>in</strong>ica, sat 25.<br />
Rfani Do" 59.<br />
Rupach, vezi Repa6.<br />
Sac 153.<br />
Sac, amp 65.<br />
Sacholi, sat 36.<br />
Sachovo, vezi Zakovo.<br />
Sad, holdS 65.<br />
Sadunovlei Katun 44.<br />
Sakovo, c5tun vlah 45.<br />
Sakulica 53, 153.<br />
Sakulja, sat 57.<br />
Samobor 46.<br />
San, Bogdana de la rlu, 41.<br />
Sana, rIu 68, 171.<br />
Sanieka Zupa 68.<br />
Sanifa, rio 68.<br />
Sano, rlu 147.<br />
Sarajevo 17, 39, 49, 50, 51, 55, 67, 114,<br />
115, 167, 170.<br />
Sarebire, sat 50, 150, 157, 168.<br />
Sava, rill 145, 165, 171.<br />
Sbandati 97.<br />
Scardona (Skra<strong>d<strong>in</strong></strong>), ora* 77, 102, 146, 150.<br />
Sclavonia (Serbia) 133, 143.<br />
Scutari 111, 173.<br />
162, Scutari, lac 20, 36, 37, 140.<br />
Scutari, ora 36, 108, 130, 162, 168, 174.<br />
Sebenico, ora§ 69, 86, 91, 105, 106, 108,<br />
112, 126, 127, 166, 168.<br />
Seei§le, sat 56.<br />
Segna (Segnia, Senja, S<strong>in</strong>j) 93, 94, 95, 96,<br />
98, 143, 148.<br />
Segna, cApitilnia de 104.<br />
Segnia, vezi Segno.<br />
Segno 93.<br />
Selane 96.<br />
Sekirnik, munte 31.<br />
Semendria 100, 134.<br />
143. Senie 95.<br />
169, Senj 82, 92, 108, 126.<br />
Senj, ciipitanat 86.<br />
Senja (Segna) 94, 136.<br />
Ser (Sevrai), ora., 26, 29.<br />
Serava 20, 123.<br />
Serbia (Serbien) 15, 16, 18, 20, 24, 26,<br />
28, 31, 32, 33, 34, 40, 41, 47, 53, 55, 58,<br />
66, 84, 101, 105, 110, 113, 114, 116, 117,<br />
118, 119, 120, 121, 123, 124, 125, 128,<br />
130, 131, 133, 151, 159, 163, 164, 165, 168,<br />
169, 173, 174, 175, 177, 179.<br />
Serdica (Sofia) 172.<br />
Serrai, vezi Ser.<br />
Sever<strong>in</strong>, ban al S-ului 15.<br />
Severovo Selo 60.<br />
Sf. Joan (suet Ivanac), munte 98.<br />
www.dacoromanica.ro
INDICE DE LOCUM 219<br />
Sf. munle, vezi Athos, munte.<br />
Sj. Serghie, depozit de sare 130.<br />
Sf. Sergiu, munte 43, 125.<br />
Sibenico, district 126, 144.<br />
Sib<strong>in</strong>ico, vezi Sebenico si gibenik.<br />
Sibiu 150, 175.<br />
Sichelsburg, vezi 2umberak.<br />
S<strong>in</strong>a<strong>in</strong>ci, calm 28.<br />
S<strong>in</strong>gur, sat 14.<br />
S<strong>in</strong>gurica, toponimic 34.<br />
S<strong>in</strong>j (Zyn), cetate 56, 70, 71, 72, 73, 75,<br />
101, 102, 107, 112, 144, 150.<br />
Sirmium 161, 166, 171.<br />
Sirot<strong>in</strong>a, jupa 20.<br />
Sissano 97.<br />
Sitnica, rlU 22, 23, 31.<br />
Simedru (Smederevo) 35, 171.<br />
Sjenica, localitate 23, 31.<br />
Skadar, vezi Scutari.<br />
Skok 105.<br />
_Skop lje 17, 20, 27, 32, 111, 115, 123, 140,<br />
159, 162, 174.<br />
Skop lie, district 22.<br />
Skopska Crna Gora 167.<br />
Skrobueani, comuna 64.<br />
Slano, port 47.<br />
Slavonia" 41, 42, 70, 102, 103, 107, 148.<br />
Slunj, cetate 85.<br />
Smailbegova Prisjeka, localitate 68.<br />
Smedereuo 35, 171.<br />
Smederevsko Podunavlje, regiune 58.<br />
Smoljana, sat 68.<br />
Smudirog, catun 22.<br />
Smudirozi, catun 23, 31.<br />
Sochaia, sat 75.<br />
.Sofia, 12, 13, 14, 53, 161, 171, 172, vezi si<br />
Serdica.<br />
Soje, culme 62.<br />
Sokol, cetate 77.<br />
Sokolska Nahija, regiune 33, 55.<br />
Sopoeani 59.<br />
Sora, hotar 59, 153.<br />
Sore, hotar 59, 153.<br />
Solonidi, localitate 60.<br />
Sottovich, catun vlah 45.<br />
Spalato, oras 49, 86, 87, 102, 106, 107,<br />
126, 127, 128, 137, 148, 149, 156, 163.<br />
Split, vezi Spalato.<br />
Srb, cetate 70.<br />
Srb§or 150.<br />
Srebrenica, banat 101.<br />
Sredna Gora 12, 13, 171.<br />
Sremjane, cfitun 25.<br />
Srernljane Vlasi 32.<br />
Srgh vezi Sf. Sergiu.<br />
Srpska Sanica, vezi Vlagka Sanica.<br />
Srpski Biljani, sat 68.<br />
Srpski Budelj, vezi Vla§ki Budelj.<br />
Srpski Vrh, munte 59.<br />
Stagno 19, 47, 131, 167.<br />
Stagno, manastire 20.<br />
Stagno (Ston), pen<strong>in</strong>sula 19.<br />
Slani§or, sat 56, 150.<br />
Slani.forka, rlulet 56.<br />
Stara Crna Gora (Montenegro) 40, 58, 154,<br />
166.<br />
Stara Plan<strong>in</strong>a (Haemus, Balcani) 11, 13,<br />
163, 171, 172, 178.<br />
Stara Srbija 61.<br />
Stara Zagora 12.<br />
Starigrad 99, 108.<br />
Stan Viali. regiune 33, 38; 46, 51, 55, 58,<br />
66, 115, 158. 170, 172.<br />
Slejarii Frumosi 161, 162.<br />
Stijena, regiunea 61.<br />
Stiria 105.<br />
Sloc 49, 167.<br />
Slog, cetate 70.<br />
Stok, localitate 46.<br />
Slolac, district 41, 46.<br />
Slolovi, munte 57.<br />
Ston, vezi Stagno.<br />
Slonski Rat 64.<br />
Strea, localitate 56.<br />
Slrecseny, cetate 119.<br />
Strelac 53.<br />
Strtmci, sat 14.<br />
Strmci, sat 14.<br />
Strugarevo 154.<br />
Strugari 154.<br />
Struma, rtu 12, 14, 160, 165, 175.<br />
Strumac-ul de sus, localitate 55.<br />
Strurnidt 26, 110, 150.<br />
Strumila 154, 174, 175.<br />
Strung 176.<br />
Strungu Radieeva 62, 154.<br />
www.dacoromanica.ro
220 INDICE DE LOCURI<br />
Studena Plan<strong>in</strong>a, munti 56.<br />
Studenica 123.<br />
Studenica, localitate 21.<br />
Studenica, mánAstire 30, 32, 55, 122.<br />
Subotica 102.<br />
Subot<strong>in</strong>ja, sat 66.<br />
Sugar, loc 56.<br />
Sukovo, rlu 13.<br />
Surdul, sat 53.<br />
Surdulesti 53.<br />
Surdulica, sat 53, 153.<br />
Surdulifa 53.<br />
Susi lane, atun 25 ; S. Vlasi, calm 32.<br />
Susieani, cAtun 24, 25.<br />
Su.fica, Au 25, 32.<br />
Sulica, sat 32.<br />
Sutiska 19.<br />
Sochi Ivanac, vezi SI. loan.<br />
Svelovralani, cbtun 25 ; S. Vlasi, cAtun<br />
32.<br />
Svelovraeki 24.<br />
bar, munte 40, 54, 158, 163.<br />
garban 19 ; (granita lui S.) 124.<br />
garbane, sat 57, 171.<br />
gerbalovac, du 170.<br />
gerbane 58.<br />
gerbanoci 34.<br />
gerbatovac, vie 57.<br />
gerbul<strong>in</strong>a Vodica, izvor 68.<br />
geperci, sat 65.<br />
gepkoviei, localitate 67.<br />
gepur<strong>in</strong>e 108, 109.<br />
geipa 64.<br />
g eipe, localitate 64<br />
geirna" ample 76.<br />
gibenik, vezi Sebenico.<br />
giljegovci Vlasi, sat 30, 34.<br />
giroki Brjeg 48.<br />
gigalovci, cbtun 22, 31.<br />
.ovidi, localitate 64, 168.<br />
gtimlja 167.<br />
gtip, ora§ 26, 174.<br />
Stu lac, culme 62.<br />
Sumadija 115.<br />
gumadijska Kolubara, regiUne 57.<br />
gvanjski Most 25, 32.<br />
Tachorski Brijeg 159.<br />
Tagliamenlo 95, 149, 163.<br />
Tamnava, regiune 58.<br />
Taor, sat 15, 57, 153, 159.<br />
Taore 159.<br />
Taorska Stijena, parte de hotar 57, 159.<br />
Tara, rlu 19, 62, 63.<br />
Taur 15.<br />
Taure 153, 159, 171.<br />
Taure djemat" 57.<br />
Tatulov Do, pArti de hotar 59.<br />
Tatulovo Zdrijelo, pArti de hotar 59.<br />
Tavriei 159.<br />
Temnie 114, 158, 168.<br />
Teznniei 159.<br />
Tersatto, localitate 72, 92, 108.<br />
Tesalia (Blahia) 13, 26, 153.<br />
Tesalonic 26.<br />
Televen, localitate 12, 14, 156.<br />
Tetovo, vezi Illetovo.<br />
Timoc 34; 35, 159, 171, 172, 178, 180.<br />
Timolki Zaglavak, regiune 58.<br />
Ti§ea, riu 150, 157.<br />
Titograd 60, 157, 158 ; vezi si Podgorica.<br />
Titul, rlu 108.<br />
Titulie, rtu 108.<br />
Ttrnava 54.<br />
Ttrnovo 12.<br />
Tkun 108.<br />
Tomich Katun 43.<br />
Tomiei, trib 60.<br />
Tomor, mung 114, 160.<br />
Toplica (Toplifa) 158, 168.<br />
Topolnica, rlu 23.<br />
Torre 97.<br />
Torumana, vezi Popovo.<br />
Tracia 11, 12, 121.<br />
Tragurium 108, 128, 144 ; vezi 0 Trait.<br />
Transilvania 63, 70, 117, 128, 147, 171, 179.<br />
Trail (Tragurium), ora§ 69, 77, 86, 87, 88, 89,<br />
105, 106, 108, 126, 127, 128, 144, 149.<br />
Travnik 50, 51, 114, 150, 170.<br />
Travnik, cetate 71, 72.<br />
Travnik, munti 168.<br />
Travemia 36.<br />
Trebié, sat 148.<br />
Treb<strong>in</strong>je, localitate 0 jupb 29, 36, 40, 41,<br />
44, 45, 46, 100, 133, 134, 143, 149.<br />
www.dacoromanica.ro
Treb<strong>in</strong>k, district 40, 131.<br />
Trebilte 176.<br />
Treskavac, mAndstire 27, 174.<br />
Tresonce 176.<br />
Tranjevac, regiune 60.<br />
Tribala, t<strong>in</strong>ut - 26.<br />
Triest 96, 98, 148.<br />
Trn, localitate 13, 15.<br />
Trogir, vezi Trail.<br />
Trojan, 59.<br />
Troiana, munte 59.<br />
Trokujev Do 60, 153.<br />
TrvIko - 119.<br />
Tschitschenboden" 100.<br />
Tudorieevci, cAtun --24, 25, 150 ; T. Vlasi, cdtun<br />
32.<br />
Tulcea 63.<br />
Turcia - 100, 104.<br />
Turska Jasenica, sat 67.<br />
Turski Biljani, localitate 68.<br />
Turtei 150.<br />
Tuzla 115.<br />
Turde - 119.<br />
'1.6.frro.ia, vezi Cel<strong>in</strong>a.<br />
Tiv.r4vcc, vezi Cel<strong>in</strong>a.<br />
Tape, vezi Cape.<br />
Tara Rom<strong>in</strong>eascd 14, 15, 61, 143, 179.<br />
Tapare, vezi Capare.<br />
Tar<strong>in</strong>a, vezi Car<strong>in</strong>a.<br />
Terefel, vezi Cerecel.<br />
Terie, vezi Cerie.<br />
Tipitor, munte 61, 164.<br />
Tulul, vezi Cuculj.<br />
Ubac, localitate 59.<br />
Ublice, sat 60.<br />
Ugarci, cdtun 44, 45, 46.<br />
Ugljan 128.<br />
,Ugnjani 37.<br />
Ule<strong>in</strong>j 36.<br />
Umago 96.<br />
Una, rill 50, 67, 68, 157, 171.<br />
Unac, cetate 70, 102.<br />
Ungaria-<br />
15, 69, 88, 89, 100, 144.<br />
Urcaf, vezi Urkac.<br />
Urikit, munte 55.<br />
Urkac (Urcaf), cAtunul lui U. 46.<br />
INDICE DE LOCURI 221<br />
- Ursule, sat - 55, 58, 153, 169.<br />
-<br />
Ursulica, 34.<br />
- Ursulica, cdtun - 23.<br />
- Ursulica, cimpie l<strong>in</strong>gd Kopu§tica - 13, 14.<br />
- Ursulieka Kosa (toponimic <strong>in</strong> satul Lukar) -<br />
57.<br />
- Ursulovci, cdtun - 22, 31, 150.<br />
- Uile, sat - 55.<br />
Uvac, Au 55.<br />
- Uzdol, cllmp - 64.<br />
- Uzora - 49, 50.<br />
- Ufice, circumscriptie - 57.<br />
- -<br />
-<br />
- -<br />
- -<br />
- -<br />
-<br />
- -<br />
- -<br />
- -<br />
Vaka, <strong>in</strong>suld 109.<br />
Vakarel, localitate 14.<br />
Vaks<strong>in</strong>ac, comund 54.<br />
Val d'Arsa 156, 169.<br />
Valachyza, apd 171.<br />
Valahia 146.<br />
Vale 97.<br />
Valea Cet<strong>in</strong>ei 69.<br />
Valea Cucilor, sat 63.<br />
Valdev<strong>in</strong>o, vezi V<strong>in</strong>odol.<br />
Valje 153.<br />
Valle - 97.<br />
Valni§, comund - 34, 158.<br />
Valona, oras - 26, 134.<br />
ValuniN, comund 34.<br />
Varcar Vakuj - 68.<br />
Vardar, riu - 12, 159, 162, 175, 177.<br />
Vardi§tane, cdtun - 25 ; V. Katun - 32.<br />
Vardiglani - 24.<br />
VardLite, vlahit <strong>d<strong>in</strong></strong> 25.<br />
Varolka Rijeka, localitate - 68, 177.<br />
Varfac, parohie - 168.<br />
Varvara, sat 64.<br />
Vasojevidt, t<strong>in</strong>ut 40.<br />
Vatoljevidi, sat 55, 153.<br />
Vdcarel (Wackarell) 15.<br />
Veglia (Vela, Vegla) <strong>in</strong>suld 71, 72, 73, 77,<br />
84, 92, 93, 94, 95, 108, 112, 119, 137, 144,<br />
145, 147, 149, 155, 158, 169.<br />
Velbufd (Kastendil) 26.<br />
Velebit, munti 85, 95, 102, 104, 107, 108,<br />
114, 117, 155, 157, 164, 170.<br />
Veles, oras - 26.<br />
Veliki Borak, sat 57.<br />
Veliki Gjurgjevik, sat 25, 32.<br />
- -<br />
- -<br />
- -<br />
- -<br />
- -<br />
- --<br />
- -<br />
- -<br />
- -<br />
www.dacoromanica.ro
222 INDICE DE LOCURI<br />
Veliki Iiajipae 54.<br />
Venefia 47, 77, 86, 89, 91, 92, 95, 96, 98,<br />
100, 105, 107, 127, 132, 144, 147, 148.<br />
Venise, vezi Venefia.<br />
Verhlicky, vezi Vrhlika.<br />
Verich<strong>in</strong>o Mjesto 20.<br />
Verje, localitate 57.<br />
Vermo 40, 44, 131, 143 : vezi i Klobuk.<br />
Vers<strong>in</strong>je, catun 41, 45.<br />
Veselenich, c5tun vlah 45.<br />
Vesenid, sat 55.<br />
Vgarci, vezi Ugarci.<br />
Vichalaycyth", rno0e 79.<br />
Vicleeselo (Krivonos), posesiune 79, 80, 81,<br />
82, 83, 107, 111.<br />
Vi<strong>d<strong>in</strong></strong> 33, 35, 115, 129, 178.<br />
Vidovska, localitate 68.<br />
Vidulié 108.<br />
Viduga, munte 51.<br />
Viena 16, 17, 20, 46, 63, 69, 98, 103, 121,<br />
140, 146.<br />
Vignevié, catunul lui V. 46.<br />
villa Vlach 171.<br />
Villanova 97.<br />
V<strong>in</strong>odol (Valdev<strong>in</strong>o), podgorie 85, 92, 95,<br />
134.<br />
Vir, cetate 101.<br />
Visator, vezi Visitor.<br />
Viseitor, vezi Visitor.<br />
Visitor, munte, rtu 36, 37, 119, 150, 156,<br />
164, 165, 169, 172, 173.<br />
Visok, regiune 13.<br />
Visoeka - Nahija 65, 67, 158.<br />
Visoki, regiune 164.<br />
Visoko, regiune 51, 65, 170, 177.<br />
Visuloviét 150, 156.<br />
Vistica, comuna 54.<br />
Vigegrad 33, 49, 55.<br />
Vitunj 103, 104.<br />
Vticea 14, 60, 171.<br />
Vticea (Vitaja), s<strong>in</strong>ste 27.<br />
V jetrogevica, sat 25, 32.<br />
Vlachi Inferiores, vezi Donji Vlasi.<br />
Vlachi Superiores, vezi Gornji Vlasi.<br />
Vlachouich, catun 43.<br />
Vlachovich Katun 44.<br />
ad Vlacos, regiune 42, 46; vezi si Vlahia.<br />
Vlah 64.<br />
Vlahi Ponikve, catun 103.<br />
Vlahia" 12.<br />
Vlahia (ad Vlacos) (parks Vtachiae) 46.,<br />
,,Vlahia Albd" 12.<br />
Vlahia Asanestilor 11, 12.<br />
Vlahia Mica (Mala Vlagka, Parva Valachia<br />
Kle<strong>in</strong>e Wallacheg) 103.<br />
Vlah<strong>in</strong>ja 52, 121.<br />
Vlah<strong>in</strong>ja, munte 14, 50, 59.<br />
Vlah<strong>in</strong>ja, parte de hotar 62, 65.<br />
Vlah<strong>in</strong>ja (Vlah<strong>in</strong>je), sat 36, 65, 67, 173-<br />
Vlah<strong>in</strong>jaci, loc 65.<br />
Vlahov, rlu 108.<br />
Vlahov Grob 63.<br />
Vlahova 34.<br />
Vlahova Gora 65.<br />
Vlahovica 53.<br />
Vlahoviei, catun, sat 46, 55, 65.<br />
Vla<strong>in</strong>a 64.<br />
Vla<strong>in</strong>a Cegma 53.<br />
Vla<strong>in</strong>ja, munte 59, 64, 157.<br />
Vla<strong>in</strong>je, cImp 67.<br />
Vla<strong>in</strong>ka 53.<br />
V/ajci, case 65.<br />
VlajeM 56; sat 65; vezi si Logi&<br />
Viajiei, regiune 58.<br />
Vlaj<strong>in</strong> Kladanac 53.<br />
Vlajuga, izvor 58.<br />
Vlahokatun, sat 115.<br />
Vlaolje, sat 49, 52.<br />
Vlaov Katun 63.<br />
Vlaovaeka Strana, phdure 57.<br />
Vlaovica, nume de padure In mai multe boca<br />
Iitti 57.<br />
Vlase, sat 52, 53, 56.<br />
Vlasenica, oras 65.<br />
Vlasenice, sat 65.<br />
Vlasi, sat 13.<br />
Vlasi KRuriei, c5tun 55.<br />
Vlasi-Sremjane 24, 25.<br />
Vlagie, rIu 109.<br />
Vlagiei, sat 163.<br />
Vlas<strong>in</strong>a, 53.<br />
Vlas<strong>in</strong>a, munte 55.<br />
Vlas<strong>in</strong>a, regiune 15.<br />
Vlas<strong>in</strong>ac, izvor 58.<br />
Vlasovo 55.<br />
Vlagac, mica asezare 57.<br />
www.dacoromanica.ro
INDICE DE LOCUIZI 22<br />
Vlaglie, parte de hotar - 57. Vogogee - 51, 67, 170.<br />
Vlagica - 55. Voihniéi, catun - 30, 48.<br />
w aie, munte - 50, 115, 171. Voisilci, ciitun - 22, 23.<br />
Vlagié, parte de hotar -55. Voisilovci, cdtun - 31.<br />
Vlaié Plan<strong>in</strong>a - 51, 170. Vojkovci, sat - 30, 114.<br />
Vlagiéi, munti - 58. Vojkoviéi, localitate - 59.<br />
Vlagiei, sat - 65, 67. Vojsilci, sat -,117.<br />
Vlagka, holdS - 55. Vojs<strong>in</strong>ovié, clitun - 44.<br />
Vlagka, sat - 47, 52, 58, 171. Volkovija - 176.<br />
Vlagka egma - 53. Volujak, munte - 62.<br />
Vtagka Cricva, biserica <strong>d<strong>in</strong></strong> Cet<strong>in</strong>je - 38, 52, Vragna - 98.<br />
58. Vragovdol - 149.<br />
Vlagka Cukara - 57.. Vragovie Katun - 44.<br />
Vlagka Draea, t<strong>in</strong>ut - 61, 173. Vraneg - 40.<br />
Vlagka Gromila - 50, 170. .Vranegi Vlasi, ditun - 43.<br />
Vagka Krugka - 53. Vranegi, deal - 56.<br />
Vlagka Livada - 52, 53, 55. Vranj, localitate - 55.<br />
Vlagka Megja - 58, 171. Vranja - 137.<br />
Vlagka Plan<strong>in</strong>a - 34, 53. Vranje, sediul-episcopatului vlahilor - 13, 26,.<br />
Vlagka Ruyan - 55. 31, 53, 54, 111, 122, 137, 158, 159.<br />
Vlagka Reka - 53. Vranj<strong>in</strong>a, <strong>in</strong>suld 20, 37, 140.<br />
Vlagka Ru<strong>d<strong>in</strong></strong>a - 6. Vratac - 133.<br />
Vlagka guma - 53. Vrba, sat - 57.<br />
Vlagka Sanica (Srpska Sanica), sat - 68. Vrbanja - 50.<br />
Vlagka Voda, izvor - 68. Vrbas, rlu - 170.<br />
Vlagke Buke 53. Vrbasul superior - 114, 170.<br />
Vlagke Ku - 53, 57. Vrchbosna (Sarajevo) - 49.<br />
Vlagke Livade - 55. Vrh Dragulj<strong>in</strong>, pisc - 61.<br />
Vlagke Njive, deal - 53, 55. Vrhbosna - 46.<br />
Vlagke Rupe, sat - 60. Vrhlika, cetate - 77, 136.<br />
Vleski Biljani, sat - 68. Vrhrika, cetate - 78, 107.<br />
Vlagki Brijeg, vezi Lagki Brijeg.<br />
Vrm, vezi Verrno.<br />
Vlagki Brod - 62. Vrtoee, sat - 68.<br />
Vkigki Budelj ( Srpski Budej), sat - 68. Vsyn, vezi S<strong>in</strong>j.<br />
Vlagki Do - 58, 60. Vueihna Katun - 44.<br />
Vlagki Dol, vale - 53.<br />
Vlagki Kladanac - 53.<br />
Wackarell, vezi Vdcdrel.<br />
Vlagki (s. Lagki) Potok, comuna - 55, 58. 1Varnsee - 105.<br />
Vlagki Put, drum - 53, 55, 64. Weimar - 11.<br />
Vlagki Rid - 53. Wydchezelo, sat - 79.<br />
Vlagki Usov, munti - 62.<br />
Vlagko Groblje, deal - 68. Zablantia, localitate - 26.<br />
Vlagko Groblje, cimitir - 55. Zachlumia (Chlurnska zemlja, Chelmo) - 19<br />
Vlagko Polje - 34. 20.<br />
Vlagkovu, deal - 65. Zachumlje - 36.<br />
Vlagkovo, localitate - 65.<br />
Zadar, vezi Zara.<br />
Vleaja, vezi Vticea. Zaglava - 109.<br />
Vodnena - 20. Zagarje - 101.<br />
www.dacoromanica.ro
224 INDICE DE LOCURI<br />
Zagreb 66, 69, 72, 86, 115.<br />
Zahlumia 31.<br />
Zahlumje, vezi He Imo.<br />
Zahum, regiune 64.<br />
Zahumlje, prov<strong>in</strong>cie 41.<br />
Zaklopaca, sat 57.<br />
Zakovo (Sachovo), cAtun 44.<br />
Zara (ladra, Zadar) -- 69, 86, 87, 88, 89, 90,<br />
91, 92, 96, 100, 102, 105, 107, 108, 121,<br />
127, 142, 144, 149, 166.<br />
Zara Vechia 97, 149, 163.<br />
Zarv<strong>in</strong>ce, sat, cAtun 31, 115.<br />
Zasele, sat 14.<br />
Zatrnavska, jupa 25, 32.<br />
Zborate, sat 68, 177.<br />
Zemonico 97.<br />
Zent<strong>in</strong>a, vezi Cet<strong>in</strong>a.<br />
Zeta, Ora 18, 20, 36, 38, 40, 46, 51, 61,<br />
111, 113, 114, 157, 163, 169, 174, 177.<br />
Zet<strong>in</strong>a 126.<br />
Zidol 56.<br />
Ziznevica 14.<br />
Zkradyn, vezi Skar<strong>d<strong>in</strong></strong>, Scardona.<br />
Zlatibor, localitate 38.<br />
Zletova 28.<br />
Zli Potok, sat 55.<br />
Zlocrnha, cAtun 43.<br />
Zokol, castru 77.<br />
Zrmanja, rlu 79, 102, 107, 111, 169.<br />
Ztharigrad (Starigrad) 86.<br />
Zuonigrad, cetate 71, 97.<br />
Zvornik, localitate 55.<br />
Zyn, castru regal, vezi S<strong>in</strong>f.<br />
labijak, localitate 46.<br />
Zabljan 20.<br />
Zemena 172.<br />
Ziect 18, 116, 123, 137, 138, 151, 152, 153.<br />
Ziea, rnAnAstire 17, 19, 31, 57, 137, 142.<br />
Zila, vale 57.<br />
Zivul Potok, p1rAu 34.<br />
Zivulja, sat 68.<br />
Zumberak (Sichelsburg ), cetate 104.<br />
Zurouiei, cAtun 43, 45.<br />
,<br />
www.dacoromanica.ro
-1<br />
s<br />
eye._ los 'Tennis<br />
eVIlano6a flnqi<br />
Serba<br />
Paten" Kas1;5o<br />
NO.<br />
Rowyno<br />
op<strong>in</strong>,<br />
leebselt<br />
Vakrv<br />
4lhig<br />
ra " "<br />
di C111 6 co<br />
Nal<br />
Baka;<br />
M<br />
P d<br />
..Ve A<br />
rk<br />
ivernt;<br />
N<br />
VI<br />
aped!)<br />
Irdetura<br />
KNsba<br />
RADITALVA<br />
ASEZAR1LE VLAHILOR<br />
DIN JUMATATEA NORDICA A PENINSULEI BALCANICE<br />
IN EVUL MEDIU<br />
Slanqrarl<br />
A<br />
-.L.<br />
,<br />
Kar<strong>in</strong>bag<br />
N<strong>in</strong> Nana<br />
Zadar<br />
Afrdak<br />
Udb<strong>in</strong>a<br />
Obrovac<br />
Novigrad<br />
Ostrotura<br />
Eljels)<br />
emanJa<br />
Vrhka'<br />
oNlis<br />
Split<br />
S nj<br />
C<br />
MI5 a<br />
Was<strong>in</strong>e<br />
Puligb<strong>in</strong>oviee<br />
0 S<br />
Jaye .<br />
(Abu'<br />
iflasge Nye<br />
Lup<br />
Sutur<br />
Ramna<br />
H, awn,<br />
R<br />
I<br />
KiEuntli<br />
onvum:Abralsierlu:rcGRm<br />
Du<br />
Vrtkiie<br />
mthil<br />
Magulica<br />
Vlahmja<br />
Visoko<br />
Vagoile lahiva<br />
...car SARAJEVO<br />
a P011a.6.1<br />
ikiwBaa<br />
VIziabill<br />
Krum.%<br />
.<br />
gar;ums 4;\,_.<br />
®DUDROVN<br />
\\W<br />
gr<br />
a.g4:<br />
Faa<br />
p.<br />
Sarebire<br />
A<br />
ICACI<br />
A<br />
4egrad<br />
A<br />
Bukop<br />
Kmule<br />
aBrank<br />
"OglagjenoValc<br />
Os 7lic<br />
Tztat<br />
tilaho<br />
hiaikal<br />
Banda<br />
&Nor<br />
Ptmolje<br />
Derpan<br />
141 Brguie Brgule erevo<br />
thane<br />
UrstdiNgtoatta\<br />
ordori<br />
Katubce<br />
Afa pc,<br />
si434....._.. di° T E<br />
Rang 1.401`11'11; wall<strong>in</strong>LdSa<br />
6. on NAGOILt,1-0<br />
:1 ea<br />
a'k un n6N-Do<br />
E R u ®Pcd Irtunioz "^A<br />
AfEL PI<br />
BallovcA jUPdtliai,<br />
5<strong>in</strong>uditharedil ane&ani<br />
ANO<br />
RILhien<br />
ALVG.<br />
a<br />
A<br />
lialrorn:dady<br />
A<br />
i<br />
Litre,<br />
erica<br />
eV an a<br />
A<br />
r<br />
Raduld<br />
Ili 3.<br />
114<br />
Bac 111Babrodol<br />
nVlailado<br />
, Valkovci<br />
Vojsikt<br />
Alotortet<br />
\\%<br />
abkigaakSimpeo<br />
a<br />
Studenten<br />
MAO<br />
L.n<br />
Trepla<br />
Giurcji 3fisp,, A &silky/et<br />
stfurgai<br />
Kaahlorria<br />
AA A atilevci<br />
VlasiiZremlja e<br />
Kijeva<br />
Bobojevel<br />
I<br />
Kragujevac<br />
Buklevovac<br />
109rsule<br />
-<br />
Waka<br />
Subottra<br />
Vlasi gigegavd<br />
.fsi<br />
iResavlea<br />
Isakovo<br />
Q<br />
EVOSAA2<br />
Redivoeefil<br />
libiarna<br />
Valakons.<br />
logarbanopc1<br />
darb ovac<br />
Prytid<br />
Peng<br />
EVIaovalli ki IIialme<br />
Vlasevo<br />
teUevZsavon<br />
1":°;;Kr Fblrale<br />
0<br />
V'aEgjjfl<br />
*5Bu ateeva<br />
Bugarski Katun SurdulWa<br />
allahmja<br />
Boufigoanrite<br />
Roe<br />
M.Yarb:a milaselilase<br />
CDISTINA<br />
Kremenata<br />
MOrago tatict Psoderct<br />
71fla Slanliora VRANJE 63)<br />
Surduni.<br />
elahl<br />
Keebilhe<br />
@PRIZREN<br />
'PA A aiDobrodaljarts<br />
e sti<br />
A 10-P A aht<br />
A<br />
0<br />
.<br />
Naar<br />
esurdul:<br />
4 '<br />
Wase Warm ope'<br />
Vlasnicitt<br />
Bukureva thvelL'N<br />
KOPLJE<br />
A<br />
tP<br />
l'Vefe"3<br />
I 1 Mufalovo<br />
ma ova<br />
A<br />
LI<br />
Sawa<br />
MBaiew<br />
o".'<br />
agait.01<br />
6)<br />
Petrlai<br />
Bukurolit<br />
trgai<br />
Purienica<br />
anhia; 8anio fu laniKárnuj<br />
w<br />
S<strong>in</strong>gurel<br />
Krbul<br />
fen. I<br />
5touvie*<br />
Murgai<br />
Clacokl<br />
Vicirel<br />
asaiel<br />
©TETEVEN<br />
A A<br />
SleatiaAl°142<br />
it<br />
IkosAn.<br />
MAI<br />
TRNOV<br />
MESEMBRIA<br />
ANIIIALO<br />
f<br />
Le enda<br />
Menfrune<br />
it Menliune<br />
islarei dent/lima<br />
neidenlificall.<br />
Toponimice phstrale de la vlahi.<br />
HVad sInivechi pe Damire<br />
StUNIft,<br />
www.dacoromanica.ro
DEPLASARILE VLAHILOR<br />
DIN JUMATATEA NORDICA A PENINSULEI BALCANICE<br />
IN EVUL MEDIU<br />
la is A<br />
...............................................<br />
..........<br />
.<br />
#<br />
Legend a<br />
Menfrom istorld idenacali.<br />
&Men Pune istorici neidenIScati.<br />
Toponimice pcistrate de la vlahi.<br />
sInivechi pe Dunare<br />
www.dacoromanica.ro
CUPRINSILL<br />
Cuv<strong>in</strong>t <strong>in</strong>a<strong>in</strong>te 5<br />
Transerierea numelor slave de persoane 51 locurl 9<br />
Vlahii <strong>d<strong>in</strong></strong> Bulgaria . 11<br />
Viahil <strong>d<strong>in</strong></strong> Serbia medievalA 16<br />
Vlahii hrisoavelor s1rbe5ti . . . . . . .<br />
16<br />
Int<strong>in</strong>derea geograficA a vlahilor <strong>in</strong> Serbia medievalA 31<br />
Vlahii <strong>d<strong>in</strong></strong>tre Vi<strong>d<strong>in</strong></strong> 5i Morava 33<br />
Vlabii <strong>d<strong>in</strong></strong> Muntenegru i Hertegov<strong>in</strong>a . . . ..<br />
36<br />
Vlahii <strong>d<strong>in</strong></strong> Bosnia medievalS 47<br />
Material <strong>d<strong>in</strong></strong> toponimia j onomastica sirbeascA 52<br />
Vlahil <strong>d<strong>in</strong></strong> Croatia 69<br />
Vlahii <strong>d<strong>in</strong></strong> valea Cet<strong>in</strong>ei 69<br />
Viahii regali 76<br />
Vlahii <strong>d<strong>in</strong></strong> Lika 84<br />
Morlacii <strong>d<strong>in</strong></strong> Dalmatia 86<br />
Vlahli <strong>d<strong>in</strong></strong> Veglia 92<br />
Vlabii <strong>d<strong>in</strong></strong> Istria 95<br />
Vlahii se imprA5tie 5i se slavizeazA 101<br />
Int<strong>in</strong>derea a5ezAri1or vlahe <strong>d<strong>in</strong></strong> Croatia 107<br />
Viata 51formele de organizatie lAuntricA a vlahilor 110<br />
Conditii sociale la vlahi 110<br />
PAstorii vlahi 121<br />
Turmarii vlahi 130<br />
Vlahii ea soldati 135<br />
Biserica v/ahilor 136<br />
Caracterul etnie al vlahilor 139<br />
Numele vlahilor 139<br />
Limba vlahilor . 148<br />
Consideratii istorice 161<br />
Vechimea a5ezArilor vlahe i resfirarea lor 161<br />
Vlahii i albanezii 173<br />
Raporturi <strong>in</strong>terdialectale 174<br />
Bibliogralle 181<br />
Indica de name 185<br />
Indica de locurl 203<br />
Pag.<br />
1 5 a. 2925<br />
www.dacoromanica.ro
Redactor de carte: Liv lu Matron<br />
Tehnoredactor: loans Alexandru<br />
Corector: Elena Cukaan<br />
Dar la cules 12.06.1959 Bun de tipar 30.11.1959. Tiraf 800 ex.<br />
Rirtie semivel<strong>in</strong>d 65 9.m.1. Format 16 70 x 100. Coli editoriale 17.4.<br />
Coli de tipar 14114+ 2 hdrti. alto. A. 02167 1959.<br />
Indicele de clasificare pentru biblioteci marl : 9 ( 59) (497 ) 04 17<br />
Indicele de clasificare pentru biblioteci mici: 9 ( R) (497) 04/17<br />
Viparul executat sub COM. nr. 2925 la Intrepr. pollaratica nr. 2.<br />
Str. Brezolanu nr. 23-25, Bucureetl. R.E.R.<br />
www.dacoromanica.ro
ERAT A<br />
Pag. rIndul In loc de : se va citi :<br />
113 11 de jos mgr. ngr.<br />
142 17 de sus parte aparte<br />
161 1 de jos tiirilor larilor<br />
c. 2921.<br />
www.dacoromanica.ro
www.dacoromanica.ro