Gramatika
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
DIALECTUL LITERAR BĂNĂȚEAN<br />
Cuvinte autohtone<br />
băĕlaure, s.m. „monstru care întruchipează răul, imaginat ca un şarpe<br />
uriaş, cu unul sau mai multe capete” / SH, p. 70; băĕlaurului, p. 70; / PI,<br />
„şarpe”, „... drept pân acolo voi nu faceţi pentru copiii voştri nici ce fac<br />
pentru puii lor vulturii, belaorii, leii, urşii şi cele mai feroce fiare”, p. 253; în<br />
regiunea Olteniei, are şi sensul de „şarpe”, cf. Gl. Olt.; (< element autoht.,<br />
Brâncuş, Vocab. aut., cf. alb. bollë, scr. blavor, DSB, III;);<br />
copil, s.m. „băiat; (înv.) fecior de curte, lacheu” / SH, p. 205, 234;<br />
„Copilu mâna, eu cu Gavril pe lângă teligă”, p. 214; / PI, „copil mic”,<br />
p. 132; (< element autoht., Brâncuş, Vocab. aut.);<br />
grumaz, s.n. „gât, ceafă” / CDL, „Nu ştiu ce mâniia lui Dumnezeu ne-au<br />
trimis mumă maşteră pe grumazi spre mare pedeapsa noastră”, p. 195; at. în<br />
PO; (< element autoht. 241 , cf. alb. grumas, gërmas, NDULR);<br />
rânzăĕ, s.f. „(aici) stomac al omului; stomac de pasăre” / CDL,<br />
„Fieştecarea muere, iubite Medrule! are al său stomah (rânzăĕ), care în toate<br />
zilele trebue să-l umple cu mâncare, şi cu băutură”, p. 110; cf. Şandru, RF<br />
(Munt.) (element aut., Brâncuş, Vocab. aut., p. 109-110) 242 ;<br />
straiţIJăĕ, s.f. „sac de dimensiuni mici, din ţesătură groasă (de obicei,<br />
ornamentată), prevăzut cu baiere şi folosit pentru transportarea sau păstrarea<br />
diferitelor lucruri, în special, merinde; traistă” / SH, p. 222 (element autoht.,<br />
Brâncuş, Vocab. aut., p. 150, cf. alb. trastë, trajstë, NODEX);<br />
trastăĕ, s.f. „traistă” / SH, apud Todoran, vezi straiţIJăĕ;<br />
zarăĕ, s.f. „zerul rămas în bădâni după ce se scoate untul” / SH, „miros<br />
acru de zarăĕ”, „Acu toarnă zarăĕ! Oprea untu, însă fărâmi mari cădea”,<br />
p. 264; varianta zearăĕ, p. 263 (element autohton, Brâncuş, Vocab. aut.,<br />
p. 128).<br />
241<br />
Al. Gafton include acest cuvânt între cele cu origine incertă sau discutabilă, dintre cele folosite în<br />
PO, vezi Palia de la Orăştie (1582), II. Studii, Iaşi, Editura Universităţii „Al. I. Cuza”, 2007, p. 411.<br />
242<br />
MDA dă acest cuvânt cu et. nec., cf. alb. rrëndës „cheag”.<br />
117