JURNAL de Adolescent - XC
revista clasei a X-a C specializarea matematică-informatică, intensiv informatică Liceul Teoretic "Miron Costin" PAȘCANI an școlar 2022-2023
revista clasei a X-a C specializarea matematică-informatică, intensiv informatică
Liceul Teoretic "Miron Costin" PAȘCANI
an școlar 2022-2023
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Liceul Teoretic “Miron Costin”
Pașcani
Clasa a X-a C
Specializarea matematica -informatica ,
intenșiv informatica
Diriginte,
Prof. Emilia-Felicia Coș nit a
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Momente
La multi ani!
deschiderea anului școlar
La Facultatea de Informatică din Iași
1 decembrie 2022 activitate la cor
Participarea la concursul de robotică NextLAB Tech
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
COLECTIVUL de REDACȚIE
ANGHEL RENALDO-IONUȚ
ARTENI ALBERT-ALIN
AȘTEFĂNOAI AMALIA-GABRIELA
BENCHEA MATEI
BIȚA SIMONE
BORTAȘ EDVIN
CHINGĂLATĂ ANDREI
DOMINTE IULIAN-GABRIEL
DOROFTEI DENIS-MARIO
FASOLĂ VASILICĂ-RĂZVAN
FĂCĂLEȚ ȘTEFAN-IONUȚ
GRAMADĂ DENISA-GABRIELA
IANCU ELIZAR
JOLDESCU CRINA-MIHAELA
MAFTEI GEORGIANA-GABRIELA
MIHALACHE LARISA
MOLOTAC DARIUS-DANIEL
OCNEANU PAVEL-CASIAN
PÂSLARIU ȘTEFAN-DANIEL
RUSU TUDOREL-VASILE
SANDU IUSTINIAN-IONICĂ
STEJAR AGATHA-IUSTINA
TATARU ȘTEFAN-VICTOR
TĂRĂBUȚĂ VERONICA
TOMIUC TEODOR
VATAMANU MATEI
VIERU DARIUS-PETRU
Diriginte,
Coșniță Emilia-Felicia
profesor de informatică
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Anghel Renaldo-Ionuț
De ce fotbal?
Pentru î nceput, as putea spune ca nu am fost
niciodata nevoit sa î mi aleg pasiunile. Din punctul
meu de vedere, pasiunile nu trebuie alese, deoarece
ele vin de la sine. Pot argumenta aceasta
afirmat ie prin a povesti despre pasiunea mea
despre fotbal.
jucător acreditat
la Zimbru Boureni
Totul a î nceput de ca nd eram mic. Ziua ies eam
afara cu prietenii, la joaca . De obicei unul dintre noi
venea cu o minge la joaca , iar î n cea mai mare parte
a timpului jucam fotbal. Juca nd fotbal azi, ma ine,
poima ine, mie a î nceput sa î mi placa acest sport.
Seara, sta nd î n casa , butona d telecomanda de la TV,
ga seam canale care difuzau meciuri de fotbal î n direct.
Î ntre timp, am ajuns s i la s coala , unde î mpreuna cu colegii mei, nu
exista pauza s i ora de sport î n care sa nu juca m fotbal. Acolo am fost observat
s i de profesorul meu de sport, care m-a luat la echipa de fotbal a
s colii. Prima competit ie la care am fost cu s coala a fost cea mai frumoasa
ies ire pentru mine, deoarece atunci am simt it cum e sa fii pe un teren de
fotbal, arbitrat de un arbitru s i aplaudat sau criticat de ca tre oameni.
La î ndemnul unor rude, am decis sa ma î nscriu la academia de
juniori a clubului de fotbal CSM Pas cani. Ajuns î n academie, am simt it
cum e sa fii antrenat de un antrenor, sa te î nvet e ce trebuie sa faci, cum
sa stai î n teren s i sa colaborezi cu colegii ta i de echipa . Am stat î n component
a academiei î n jur de doi ani, dupa care am decis sa nu mai vin la
antrenamente, pentru ca mic fiind, naveta pa na î n oras s i î napoi acasa
era foarte obositoare.
Decizia de a renunt a la antrenamente s i de a face parte din academia
CSM Pas cani nu m-a fa cut sa renunt la fotbal. Am fa cut î nca parte din
echipa s colii. Am mers la competit ii, am ca pa tat experient a s i am î n-
ceput sa î mi dezvolt capacita t ile fotbalistice
ca t mai mult.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Anghel Renaldo-Ionuț
Î n vara anului 2021, dupa terminarea studiilor la s coala din satul meu
s i dupa î nscrierea la liceu, am fost selectat de ca tre echipa din satul meu
pentru probe, deoarece se dorea reî ntinerirea clubului. Am trecut probele,
iar la ca teva zile am fost legitimat la A.S.S. Zimbru Boureni. Sezonul a fost
unul foarte bun, ata t pentru mine, ca t s i pentru echipa mea, ca s tiga nd campionatul
pus î n joc de AJF Îas i.
Vreau sa spun s i cu ce m-a ajutat fotbalul pe mine. Mi-a dezvoltat gândirea,
deoarece, î n fotbal, daca nu ai o strategie ca t de ca t dezvoltata , nu
ai ce ca uta. Alte beneficii ar fi consolidarea lucrului în echipă s i întărirea
sistemului imunitar.
Pentru ca lucrurile nu sunt mereu roz, va pot spune ca am fost foarte
criticat pentru ca practic fotbalul. Mama mereu î mi spunea ca tot ce pa t esc
ra u e de la fotbal, iar unii profesori m-au criticat s i î nca ma critica pentru
ca practic fotbalul. Consider ca e alegerea mea s i nimeni nu are dreptul sa
ma opreasca din a face ce î mi place sau sa ma critice.
Fotbalul pentru mine este ca un “DROG”. Mereu prefer sa fac ceva
care are legatura cu fotbalul, î n favoarea altor activita t i. Pentru mine este
mult mai pla cut sa ies sa joc fotbal deca t sa citesc o carte plictisitoare, care,
poate, nu ma va ajuta cu nimic.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Arteni Albert-Alin
Viața e ca un joc de șah
Presupun ca toata lumea a î ncercat sau a
practicat, de-a lungul viet ii, jocuri, mai complexe
sau mai us oare, mai lungi sau mai scurte. Exista
un joc care, presupun, ca este cunoscut de toata
lumea: s ahul. Un duel de ture î n care fiecare
juca tor î ncearca sa captureze piesa de centru, regele.
Jocul î s i are originile î n Îndia, î nsa varianta
sa actuala a apa rut î n Europa î n secolul al XV-lea
(acum 400-500 ani). Pe ca t de vechi este acest
joc, pe ata t este de jucat.
De ce ar trebui sa juca m s ah? Se cunosc multe avantaje cum ar fi
faptul ca dezvolta inteligent a, ra bdarea, î ncetinesc dezvoltarea unor
boli ale creierului. Posibil sa fie as a, î nsa , pa na , la momentul actual, nu
am observat pe niciunul dintre ele. Î n schimb, ce pot spune din experient
a proprie, este ca am observat ca jocul de s ah este asema na tor cu
viat a.
Î n fiecare zi î nta mpina m probleme pe care trebuie sa le rezolva
m, as a cum î n s ah, fiecare mutare a inamicului te pune î ntr-o
pozitie pentru care trebuie sa ga ses ti o solut ie la problema apa ruta . O
sa observi, spre final, faptul ca pe parcursul jocului ai fa cut muta ri
gres ite care au dus la î nfra ngerea ta. Ai avut un proiect de fa cut, l-ai
omis s i din cauza asta ai luat o nota proasta .
Ceea ce am doba ndit eu prin s ah a fost asumarea act iunilor s i
simplificarea realita t ii î n probleme. Cu ca t parcurgi mai multe meciuri
de s ah, cu ata t vei putea sa faci fat a mai us or situat iilor din viat a cotidiana
.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Aștefănoai Amalia-Gabriela
Arta exprimată prin manichiură
Pentru o persoana dintr-o clasa cu
specializarea matematica , intensiv informatica
, unde scrierea la tastatura este
frecvena , pot spune ca pasiunea mea este
chiar ciudata , î nsa este una reala . Mi-am
descoperit aceasta pasiune acum aproximativ
trei ani, ca nd am apelat pentru prima
data la o manichiura cu gel.
Prin natura mea, sunt o persoana
foarte atenta la detalii s i consider ca ma -
inile, inclusiv unghiile, contribuie la o imagine
î ngrijita . Am fost fascinata de felul
î n care se construiau nis te unghii lungi,
naturale, pas cu pas, cu forma s i detalii
perfecte.
Acest viciu deriva din pasiunea mea fat a de arta . Am purtat aceasta
patima probabil de ca nd m-am na scut.
Ce legatura are î nsa arta s i manichiura? Ei bine, este simplu s i probabil
evident. De la primul pas î n care faci o construct ie naturala s i cursiva
pa na la pictarea unui model deosebit, totul are legatura cu arta. Este ca s i
cum pictezi un peisaj î n miniatura , iar pentru asta î t i trebuie ca teva calita
t i. Prima este, î n mod evident, î nclinat ia spre arta , urmeaza apoi
ra bdarea s i munca, de ce nu, chiar zilnica .
Prin modelul dorit de o persoana va putet i da seama chiar s i de personalitatea
acesteia, pentru ca micile diferent e dorite ajuta î n “citirea”
persoanei respective, arta realizatorului dezva luind multe informat ii deșpre
poșeșorul unghiilor.
Pentru ca mi-am dorit sa î nva t s i eu aceasta meserie am î nceput sa o
practic singura acasa s i, cu fiecare î ncercare, î mi ies eau unghii tot mai
pla cute. Drumul a fost lung, î nsa pasiunea s i perseverent a m-au ajutat sa
î mi ment in interesul s i sa î nva t tot mai mult, acest domeniu fiind flexibil s i
permita ndu-mi sa î mi dezvolt creativitatea tot mai mult.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Aștefănoai Amalia-Gabriela
Daca ar fi sa ra spund la î ntrebarea: “Ce pasiune are o fata din clasa
a X-a?”, pot ra spunde ca ARTA exprimata prin manichiura .
Pentru a-mi sust ine cele spuse am ada ugat ca teva modele de
unghii realizate de mine. Unele sunt lungi s i t ipa toare, altele sunt mici
s i finut e.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Benchea Matei
“Poves tile cu adeva rat grozave sunt cele
care ne lasa un gust amar, nu cele care se
termina cu o nunta ca-n poves ti 7 ma ri s i 7
t a ri mai î ncolo.”
As vrea sa va spun o poveste, una legendara
chiar pentru patrimoniul istoric al umanita
t ii s i una care, cred eu ca s i mai important, m
-a pus pe ga nduri. Povestea este cea a marelui
î mpa rat mesopotamian Ghilgames (da, tipul
cu epopeea) s i a prietenului sa u. Fiind conduca
torul unuia dintre cele mai puternice s i
influente imperii pe care lumea cunoscuta le
va zuse pa na atunci, Ghilgames se considera ca
fiind o fiint a care reus ise sa atinga as a-zisul
ideal, o fiint a care se depa rta de condit ia
umana s i se apropia mai mult de zeita t i.
Euforia continua a viet ii î mpa ratului mesopotamian a î ncetat odata cu
tragica moarte a celui mai bun prieten al sa u, al ma inii sale drepte, al suportului
sa u moral absolut. Întuit ia ne-ar spune ca Ghilgames a reus it sa treaca
relativ us or asupra pierderii, ca ci, la o adica , avea lumea î ntreaga la dispozit
ie sa ga seasca alinare, î nsa , momentul acela a reprezentat un punct de
schimbare al direct iei pentru viat a î mpa ratului, schimbare datorata simplei
realiza ri ca , indiferent de boga t iile s i puterea pe care o avea, s i Ghilgames
avea sa -s i urmeze prietenul î n viat a de apoi (nu ma citat i pe asta, nu s tiu exact
daca conceptul era î nca acceptat la nivel global la vremea respectiva ).
Frica nebuna de moarte l-a motivat pe î mpa rat sa porneasca î ntr-o expedit ie
de ca utare a as a-zisei fa nta nii a tineret ii, fa nta na care avea sa -l faca sa
reus easca sa fie primul dintre oameni care a reus it sa î nvinga moartea (cred
ca realiza m cu tot ii ca t de bine a mers expedit ia). Cu es ecul ga sirii sursei
nemuririi î n fat a , precum s i cu un timp limitat, Ghilgames a pornit î n ceea ce
î mi place sa numesc “o aventura lunga de 8 ani pe care s i-a imagina-o orice
copil de gra dinit a ca ruia î i lipsesc ca teva rotit e”: cucerirea de oras e africane
inexistente, î nvingerea unor dragoni ascuns i î n ada ncurile Arabiei, t inerea
celei mai mari petreceri din istorie, precum s i cea mai mare orgie î nregistrata
vreodata (prefer sa nu detaliez, dar cred ca s-au distrat). Cu alte cuvinte
î ncerca ri nebunes ti de a ra ma ne permanent î n istorie (“numele meu sa se
auda î n mint ile tuturor oamenilor ce-mi vor urma mie”). Considera nd faptul
ca vorbesc despre el vreo 2 ere mai ta rziu, presupun ca s i-a î ndeplinit scopul.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Benchea Matei
Pentru un Matei de clasa a s asea, povestea mi s-a pa rut absolut fascinanta
, iar pentru un Matei de clasa a zecea mi se pare chiar s i mai fascinanta
(foarte curios de ce), dar de asemenea mult mai “rezonanta ”. De ce a vrut
totus i Ghilgames sa ra ma na î n istorie? Ca nd mama m-a auzit spuna nd us or
î ntrebarea pe sub mustat a , a spus, mai mult sau mai put in î n gluma ca Ghilgames
este prototipul copilului de gra dinit a care vrea sa fie Spiderman - are
nevoie de eroism î n viat a , are nevoie sa î nfrunte frica de moarte cumva. Tranzit
ia de la gra dinit a la moarte m-a zguduit put in (literalmente, sca pasem o
bucata de pa ine pe jos), la o adica nici copilul de gra dinit a s i nici omul de ra nd
nu se trezes te dimineat a cu ga ndul ca trebuie sa salveze planeta de dragul
posibilita t ii ca ma ine nu o sa mai existe - sau oare a sta e cazul? Trebuie sa
recunosc ca sunt un puternic adept al conceptelor evolut ioniste ale umanita
t ii, deci daca ar fi cazul ca o anumita lega tura î ntre fiint a umana s i frica nestatornica
de moarte sa existe, atunci aceasta lega tura trebuie sa poata fii trasata
la evenimente din primele decenii ale umanita t ii. Oamenii preistorici
aveau setata o singura misiune: sa supraviet uiasca .
Astfel, setarea mort ii ca inamic principal explica existent a fricii de aceasta.
Partea cu eroismul este una ceva mai complicata , ca ci, la vremea aceea, nu
imaginea publica sau dragul de a ra ma ne comemorat î n ca rt ile de istorie î i
preocupa pe oameni, ci sust inerea continuita t ii speciei umane. Oamenii care
reus eau sa supraviet uiasca (sau chiar sa duca o viat a decenta ) erau considerat
i modele demne de urmat (suntem creaturi simple pa na la urma , ca nd
vedem ceva bun vrem s i noi), ca ci aces tia, sau mai bine zis modul acestora de
a fi, reprezenta un standard la care fiecare trebuia sa t inteasca daca dorea ca
ma ine sa nu-s i aiba o ma na ma ncata de un tigru sau nis te provizii furate de
maimut e (s tiu Albert, foarte amuzant). Odata cu trecerea timpului omul a
î ncercat sa ga seasca sens î n toate lucrurile care î l î nconjoara , iar viat a a fost
(s i î nca este) o “chestie” a ca rei sens nu a fost descoperit, iar ga ndul ca existent
a umana nu este altceva deca t o simpla consecint a a probabilita t ilor minuscule
aplicate la o scara cosmica este destul de deprimant. As adar oamenii
au ca utat fa ra succes o metoda de a da un sens efortului viet ii, chiar s i ca nd
acesta se termina , iar solut ia pe care au ga sit-o este una care ne defines te pa -
na s i noua , oamenii secolului XXÎ, modul de a tra i. Solut ia lor a fost imprimarea
imaginii personale î n mint ile altora, astfel aces tia puta nd “sa tra iasca ” î n
mint ile altora. Cum memorarea tuturor oamenilor din rasa umana este destul
de dificila , cei care au ra mas cu adeva rat neuitat i au fost cei care s i-au la sat cel
mai mult impactul asupra oamenilor: modelele acestora, eroii lor.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Benchea Matei
Nu vrem sa fim uitat i, iar pentru acest lucru trebuie sa muncim, trebuie
sa fim cumva eroici. Ga ndindu-ma la asta realizez ca motivul pentru care oricare
dintre noi se scoala din pat dimineat a este pentru a î ndeplini un anumit
set de act iuni, care, fa cute î n mod corect s i repetat, ne aduc recompense s i de
cele mai multe ori recunoas tere de la ceilalt i, ne aduc un anumit grad de eroism.
Mama î mi spunea mereu ca motivul pentru care populat ia umana nu se
sinucide pur s i simplu este pentru ca fiecare dintre noi are convingerea ca
lucrurile au sa mearga mai bine, ca riscul strica rii totale a viet ii piere î n comparat
ie cu posibilita t ile practic infinite de î mbuna ta t ire a acesteia, ca posibilitatea
de a obt ine pa na s i un strop de recunoas tere eroica merita efortul
viet ii.
Eroul este, î n acest caz, idealul ascuns al fieca rui om, iar fiecare dintre
noi î s i tra ies te viat a pentru a î ncerca sa se apropie ca t de mult poate de acesta.
Societatea noastra nu este construita pentru asta: des i ni se ofera posibilitatea
unui parcurs sigur prin care putem sa î mbuna ta t im lumea, recunoas
terea pentru acest fapt este minima . Evident exista s i oamenii care aleg sa
nu urmeze calea impusa practic de societate s i sa -s i ia viat a î n propriile ma -
ini. Antreprenorii la care tot i ne uita m s i care pe parcursul viet ii acumuleaza
boga t ii materiale imense, boga t ii care, î ntr-adeva r, le asigura o viat a cu un
grad de confort inimaginabil de mare, dar care nu le asigura condit ia eroica
(nu î n majoritatea cazurilor cel put in), care nu-i pune efectiv î n gurile istoricilor.
Din acest punct de vedere cel put in, societatea este construita ca fiind
un fel de competit ie de care o sa o duca mai bine s i care o sa fie un om
mai onorabil ca nd totul se termina inevitabil, competit ie care, dupa pa rerea
mea, este una incredibil de confuza : cuantificarea succesului nu este posibila
fa ra un anumit grad de subiectivitate, iar oamenii adora sa nu fie obiectivi.
Î nt elepciunea umana spune ca lucrurile se î nt eleg cel mai bine la extremele
lor, astfel ca , pentru o î nt elegere mai buna a eroismului î n lumea noastra
trebuie sa ne uita m la capetele “spectrului eroic” - la oamenii care au
reus it categoric sa -s i lase amprenta asupra lumii s i mai important asupra oamenilor,
eroii lumii moderne, precum s i la oamenii care au es uat categoric î n
acest sens, anti-eroii. Cum sunt î ndeajuns de ignorant ca t sa cred ca s tiu
destule despre eroii timpului nostru, antieroii reprezinta un subiect destul
de atractiv (sau poate î ncerc sa fiu eu prea original, dar prefer prima varianta
).
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Benchea Matei
Contrar opiniei publice, antieroii nu sunt antagonis tii î n poves tile noastre,
ei sunt pur s i simplu persoanele care reprezinta caracteristici opuse eroismului,
care au es uat sa fie eroi. Ei sunt persoane care considera faptul ca societatea
este una construita pentru ca aces tia sa dea gres î n orice activitate pe
care o î ncearca , a ca ror viat a se î nva rte î n jurul problemelor morale la care au
dat gres sa ga seasca o solut ie proprie. Antieroul joaca , de cele mai multe ori,
rolul victimei sociale, ca ci considerentul unor circumstant e care au fost
cla dite contra acestuia reprezinta o forma mizerabila de consolare î n lega tura
cu es ecul eroic pe care viat a lor l-a reprezentat, dar oricum o forma de consolare.
Atitudinea aceasta este specifica oamenilor care nu mai au voint a sa
î ncerce, des i s tiu ca s ansele î nca î i as teapta , ca ci credint a lor î n propria capacitate
de a mai profita de ele este deja nula . Viat a lor este practic un continuu
dans de dezama gire s i î nvinuire a cauzelor externe pentru propriul es ec.
Trebuie sa recunosc ca ceva de aici nu î mi suna as a de stra in; “. . . î nvinuire a
cauzelor externe pentru propriul es ec” suna ca o buna descriere a viet ii noastre.
S tiu, s tiu, suna cam dur, dar pot sa pun un bun pariu ca fiecare dintre noi a
folosit o scuza pentru propria incapacitate. Chiar î n ziua asta ,eu de exemplu
mi-am t inut bine-cunoscutul discurs î n care spun din nou s i din nou, ca t de
stupida este educat ia roma neasca î n loc sa admit ca mi-e lene sa î nva t la geogra
sau sa -mi fac tema la roma na . Cred, de asemenea, ca simpla voint a de a
mai î ncerca unele lucruri de care suntem de altfel bine convins i ca ne î ntrec
ne lipses te categoric, adica pot sa jur ca aleg mereu sa nu î ncerc sa -mi fac tema
la franceza , pentru ca s tiu prea bine ca sunt mult mai mult deca t depa s it,
dar nici nu am voint a sa î ncerc ma car s i, de asemenea, sunt sigur ca acest lucru
nu se aplica numai la mine (cel put in sper). Îdeea este ca orica t de mult
am vrea sa admitem ca suntem nis te oameni care se î ndreapta spre drumul
spre perfect iune, spre eroism, î n fiecare dintre noi se rega ses te un om care este
opus acesteia, un propriu antierou.
Bunul meu prieten Dostoevsky, î n celebra sa carte “Î nsemna ri din subterana
”, o nuvela geniala care prezinta viat a unui om regretabil, al unui model
efectiv de antierou, alege ca numele personajului sa u principal sa fie . Da, ai
citit bine, personajul principal al nuvelei, antieroul model, nu are nume. Acest
fapt nu se datoreaza î nsa faptului ca scriitorului i-a lipsit inspirat ia s i ca a
fa cut o mis care tipic ruseasca pentru a ne induce î n eroare, ci faptului ca un
om fa ra nume reprezinta un om care are toate numele. Fiecare dintre noi ne
putem rega si î n pielea omului din subterana , fiecare dintre noi este, î ntr-o
ma sura mai mare sau mai mica , un antierou total, fiecare dintre noi poate
completa spat iul acela gol cu propriul nume.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Benchea Matei
Dostoevsky nu a fost nici primul, nici ultimul scriitor care sa modeleze
antieroul î n opera sa, iar trendul este unul care a crescut odata cu trecerea
timpului: î n vremurile grecilor antici aveam poves ti legate de zeita t i care
î nfruntau creaturi mitice, î n perioada medievala î l avem pe regele Arthur
care scoate Escaliburul din piatra , iar î n contemporaneitatea noastra avem
nuvele î n care adolescent ii se lupta cu depresia adusa de despa rt irea de gagica
din liceu (nu tocmai acelas i nivel de epicism). Scriitorii s i-au adaptat personajele
reprezentative din operele lor î n funct ie de tendint a umana a timpului:
cu ca t ne-am civilizat mai mult, cu ata t am ajuns sa realiza m ca
problemele cu care ne î nfrunta m noi nu mai sunt nesatisfact ia zeita t ilor sau
furia Medusei, nici ma car vreo invazie vikinga iminenta sau vreo distopie
care ne pas te î n viitorul apropiat, ci chiar propria noastra persoana . Noi ne
reprezenta m propriul inamic, propria noastra lupta epica pentru eroism, noi
suntem cei care vrem sa cucerim cele mai mari culmi ale umanita t ii s i î n
acelas i timp sa ra ma nem comozi acasa , noi suntem cei care ne punem bet e-n
roate s i care ne oprim propriul progres, noi suntem proprii nos tri antieroi.
Suna aproape ironic ca nd o spun, dar asta este realitatea, cel mai mare inamic
al nostru nu este dinamica sociala , es ecurile sistemului care ne ghideaza
viat a, nici ma car mons trii care ne fac sa ne ascundem sub plapuma , ci chiar
cei care se ascund sub ea î n primul ra nd.
Î n fiecare dintre noi sta ascuns un geniu, un revolut ionar, un deschiza tor
de drumuri, un inventator, un “tratator” al cancerului, sau spus mai scurt un
erou, un erou care ne alina frica primordiala de inevitabilul pe care î l reprezinta
moartea î n viat a noastra s i care ne da un sens al viet ii, un erou care
are s ansa sa salveze milioane s i sa fie apreciat de miliarde, un erou care este
ba tut, redus la nimic, de o simpla persoana pe care o vedem atunci ca nd ne
uita m î n oglinda , un stra in, un antierou ridicol.
Notit a de la autor:
Î mi place sa spun ca oamenii sunt fiint e simple, dar ga ndindu-ma la asta
realizez ca nu as putea sa ma î ns el mai tare. Îdeal ar fi ca cineva sa arate cu
degetul spre mine s i sa spuna “Îpocrit !”, fapt la care nu as avea vreun
ra spuns pentru ca a sta ar fi s i adeva rul, dar la naiba, trebuie sa recunoasca
careva: avem puterea sa î nvingem antieroul din noi, iar acest fapt ar putea
conduce la un progres incredibil al rasei umane (dar nimeni nu o face pentru
asta :) ), precum s i la o atingere a gradului de eroism necesar “nemuririi”.
Cred cu ta rie î n faptul ca fiecare dintre noi poate sa o faca , dar pentru asta
este nevoie sa recunoas tem ca , teoretic vorbind, cu tot ii suntem î ntr-o stare
care ar putea sa fie mai buna , doar la costul a destul de mult confort.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Bița Simone
Gândirea computațională
Consider ca î nainte de a defini ga ndirea computat
ionala trebuie sa precizez ca aceasta nu se afla
doar î n sfera informaticii, ci s i î n viat a de zi cu zi a
oamenilor. De aceea urma torul material poate fi util
tuturor categoriilor de persoane.
Î n fiecare zi trebuie sa rezolva m probleme.
Solut ionarea acestora o obt inem apela nd la cunos
tint ele doba ndite î n timpul s colii s i la experient a
noastra de viat a . Î n acest context, o noua abilitate
vine î n ajutorul nostru ca nd ne confrunta m cu rezolvarea
sarcinilor: “Ga ndirea computat ionala ”.
Este important sa cunoas tem ca numele acestui
tip de ga ndire provine din domeniul informaticii, fiind
folosita deseori ca metoda de descifrare a
problemelor de ca tre asociat ii sectorului.
Cu ajutorul ga ndirii computat ionale putem reformula o cerint a ambigua
î ntr-una pe care s tim sa o rezolva m, astfel ne vom folosi de ga ndirea logica s i
ga ndirea algoritmica :
Ga ndirea logica ne ajuta prin analizarea relat iei dintre datele problemei
s i cerint a propriu-zisa , realiza nd conexiuni î ntre detalii prin anumite î ntreba ri
precum ”de ce?”, ”ce a vrut sa spuna autorul?”, ”cu ce ma ajuta acest detaliu/
fapt?”.
Ga ndirea algoritmica cont ine 4 etape esent iale:
Descompunerea se refera la î mpa rt irea unei probleme î n mai multe
buca t i. De exemplu: prega tirea pra nzului presupune etape pentru realizarea
ma nca rii s i prega tirea meniului ce sunt fa cute pe ra nd.
Generalizarea care ne face sa ne ga ndim la identificarea unor probleme
sau solut ii similare posibil î nta lnite î n trecut, prin aducerea cerint ei la o forma
ca t mai generala .
Abstractizarea se refera la reducerea detaliilor inutile din problema . Un
exemplu ar fi desenarea corpurilor la fizica î n capitolul intitulat ”Mecanica ”
unde detaliile inutile din problema nu sunt agreate î n realizarea desenului.
Evaluarea este procesul prin care ne asigura m ca solut ia ga sita este buna .
Aceasta presupune raportarea rezolva rii la criteriul de timp s i de spat iu
(”ga sirea drumului cel mai scurt”).
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Bortaș Edvin
ERASMUS+, o experiență aparte
Mobilitatea la care am participat s-a desfa s u-
rat î n ÎES Los Cristianos, Arona, Santa Cruz de
Tenerife, î n perioada 16 – 20 ianuarie 2023. Dupa
un drum lung de aproximativ 14-15 ore, lucrul
care ne atras atent ia prima data a fost diferent a de
temperatura . Pleca nd de la 10-15 grade cu minus
î n Roma nia, am ajuns, î n Tenerife, la 20 de grade
cu plus. La aeroport am fost î nta mpinat i î n cel mai
frumos mod de gazdele noastre s i de profesorii
coordonatori.
Sa pta ma na ce a urmat a fost
una foarte aglomerata , î nsa una
de vis. Î n prima zi fiecare t ara s i-a
prezentat s coala din care provine,
iar apoi a urmat un atelier de lucru
ce a vizat sustenabilitatea mediului.
Finalul zilei a fost î ncheiat
cu un picnic pe malul ma rii. A
doua zi am avut ocazia sa -l cunoas
tem pe Emblema, un rapper local,
care ne-a povestit tot parcursul
pe care trebuie sa -l urmeze un
artist pentru a scoate un album,
î n mod independent, fa ra ajutorul
unei case de discuri. A urmat o
masa cu bucate spaniole specifice,
denumita „Chuletada”.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Bortaș Edvin
Î n a treia zi am fost î ntr-o excursie î n capitala Santa Cruz, vechea capitala
La Laguna s i Anaga Rural Park. Peisajele au fost inedite, iar diferent a
brusca de clima din nordul insulei a fost cu adeva rat interesanta . Am î ncheiat
ziua cu o vizita la platoul de filmare al televiziunii spaniole TVE. A patra zi
am lucrat la proiectele ce trebuiau prezentate vineri s i care au presupus ca
noi, elevii, sa ne asuma m rolul de reporter. Vineri am prezentat proiectele s i
am î ncheiat sa pta ma na cu o surpriza distractiva la Siam Park, cel mai mare
parc acvatic de distract ii din Europa.
Proiectul Erasmus+ la care am participat a fost cu adeva rat o experient
a aparte, o posibilitate de a cunoas te oameni noi s i de a intra î n contact
cu cultura lor, s i, totodata , un bun prilej de a-mi testa cunos tint ele de limba
engleza . Programul Erasmus+ este programul UE î n domeniile educat iei,
forma rii, tineretului s i sportului. Acestea sunt domenii-cheie care sprijina
ceta t enii î n dezvoltarea lor personala s i profesionala . Pentru perioada 2021
-2027 programul pune un accent puternic pe incluziunea sociala , pe tranzit
ia verde, pe cea digitala s i pe promovarea participa rii tinerilor la viat a
democratica .
Î n concluzie, pot spune
ca Erasmus a reprezentat
o experient a de
neuitat pe care am tra it-o
la maxim s i de care î mi voi
aduce mereu aminte cu
multa pla cere.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Chingălată Andrei
Cum să-ți menții un stil de viață
sănătos
Fiecare î s i dores te sa se ment ina
sa na tos s i î n forma pentru ca t mai mult
timp. Cu ajutorul unui stil de viat a
sa na tos, ne putem aduce aportul personal
î n acest sens. Cei mai important i
factori pentru o viata sanatoasa sunt:
1. Alimentat ie sa na toasa
Put ine lucruri sunt mai importate
pentru sa na tate deca t o alimentat ie
sa na toasa .
Ar trebui sa consuma m minim cinci port ii de fructe s i
legume pe zi, preferabil crude, de toate culorile s i sortimentele.
Put ina carne, mult i carbohidrat i vegetali, leguminoase
din plin, produse lactate slabe î n gra simi s i put ina gra sime –
acestea nu doar ca ne vor ment ine funct iile vitale, dar ne vor
î nta ri sistemul imunitar.
2. Hidratare din plin
Lipsa apei afecteaza organismul uman: apa este un element
important din cont inutul celulelor, componenta principala
a sa ngelui. O hidratare necorespunza toare va afecta
fluxul sa ngelui. Î ntregul corp va fi alimentat mai put in, capacitatea
creierului s i puterea de concentrare vor avea de
suferit. Pentru hidratare, trebuie sa folosim apa , sucuri de
fructe sau ceai din plante. Societatea Germana pentru Alimentat
ie recomanda adult ilor un consum de minim doi litri
de lichide zilnic.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Chingălată Andrei
3. Mis care regulata
Practicarea regulata a unui sport de andurant a este benefica ata t
pentru fizic ca t s i pentru psihic, fiind metoda optima de ment inere a
corpului î n forma . Sportul ajuta î n î nta rirea fort elor de apa rare ale
corpului, î n reducerea simptomelor de stres s i previne aparit ia bolilor
de inima s i circulatorii, a diabetului, a supraponderalita t ii s i a osteoporozei.
Cu avansarea î n va rsta , inclusiv capacitatea mentala are de beneficiat
de pe urma practica rii unui sport.
Orice forma de mis care fizica ajuta la cres terea sta rii dumneavoastra
de bine: pentru evitarea afect iunilor, se recomanda un minim de
mis care lejera de 30 de minute de 5-7 ori pe sa pta ma na . Nu este niciodata
prea ta rziu sa î ncepem practicarea unui sport. Chiar s i persoanele
care î ncep la va rste î naintate profita imediat de efectele pozitive ale
mis ca rii.
4.Program de somn regulat si suficient
Somnul reprezinta o necesitate de baza pe care trebuie sa o respecta
m regulat. Somnul este indispensabil viet ii s i reprezinta o condit e
de baza pentru dezvoltare, starea de bine s i de sa na tate. Î n timpul somnului,
metabolismul se reduce, la sa nd loc mecanismelor de refacere sa
preia contrulul.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Dominte Iulian-Gabriel
Lupta dinlăuntrul nostru
Consider ca , î nca din copila rie, î n fiecare dintre
noi are locul o lupta î ntre bine şi ra u, mintea
noastra fiind ca mpul de ba ta lie unde cele doua
forţe se ra zboiesc.
Tinerii adolescenti sunt cei mai predispuşi
tentaţiilor de orice fel. Dupa fiecare “colt ” exista o
tentat ie misterioasa , prezentata de ceilalţi ca fiind
cool s i atra ga toare, care ce te face sa fii curios, dar
care poate fi periculoasa . Î n cele din urma curiozitatea
te va î mpinge sa depa şes ti acel prag s i
pot i sa cazi prada tentaţiei. Una dintre aceste
ispite este fumatul, cel mai î ncercat viciu de cei de
va rsta mea şi nu numai, acesta cauza nd dependenta
î n unele cazuri, chiar şi pe viaţa .
Exista un prag pe care î l trec doar atunci ca nd reuşesc sa ma
concentrez pe ce este cu adeva rat important î n viaţa precum şcoala,
dezvoltarea mea personala , familia şi prietenii adeva raţi, cei cu
care ma dezvolt î n sensul bun. Î ntre noi fie spus, am î nta lnit s i prieteni
falşi, care profita de mine, şi care î mi vor doar ra ul. De aceea,
ca nd reuşesc sa trec peste acest obstacol cu uşurinţa , simt o satisfacţie
interioara mare, care î mi hra neşte ego-ul şi ma ajuta sa nu
ma opresc. Un astfel de impuls î mi ma reşte viteza de “alergare” î n
viat a (fa ra el am viteza diminuata spre zero).
Î n concluzie, cazul meu este unul fericit şi cu izba nda pa na î n
prezent. Am o familie frumoasa , care ma iubeşte şi care î mi da o
putere de neimaginat, fiind capabil, cu ajutorul lor, sa alerg cu viteze
nemaî nta lnite. Lupta interioara de care vorbeam este de fapt
cu tine î nsuţi. Trebuie sa priveşti din afara cutiei, sa te citeşti pe
tine ca om şi sa î nţelegi sensul vieţii tale.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Doroftei Denis-Mario
Importanța Hobby-urilor în viața
adolescenților
Hobby-ul reprezinta pasiunea sau activitatea
preferata a unui individ desfa
s urata din pla cere î n timpul liber. De
asemenea, hobby-ul nu este o inclinat ie
nativa , ci una descopertiva s i dezvoltata
constant cu scopul de a oferi distindere s i
relaxare.
Ei bine o viat a linis tita s i lipsita de griji cotidiene este
î nsus ita de ca tre adolescent ii care au hobby-uri s i cei care investesc
timp pentru a-s i dezvolta pasiunea. Practicarea acestor
hobby-uri aduce multe beneficii, precum cres terea calita t ii timpului
liber, a concentra rii s i reduce stres din viat a solicitanta a
adolescent ilor.
Pe la nga aceste aspecte de ordinul buna sta rii , a
echilibrului adus de ca tre hobby-uri î n viat a , sust in faptul ca
acestea au un rol foarte important î n viitorul fieca rui adolscent.
Î n cazul î n care, o pasiune se remarca î n perioada adolescent ei,
prin implicarea timpului s i a efortului, viitoarea meserie a
acestuia se va baza pe calita t ile doba ndite î n urma practica rii
pasiunii.
Î n concluzie, un adolescent care practica un hobby este
mult mai avantajat spre un viitor mai bun s i are echilibru î n
viat a .
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Fasolă Vasilică-Răzvan
Imaginea de sine
O sa î ncep prin a defini imaginea de sine.
"Cum ne vedem" propriile noastre caracteristici
fizice, emot ionale s i sociale.
Felul î n care ne percepem depinde de
gradul de autostima pe care î l avem. De pilda ,
daca accepta m ca avem sla biciuni s i nu ne critica
m î n permanent a pentru acestea, ne ridica
nivelul de autostima s i implicit fat a de cei din
jurul nostru.
Îmaginea de sine ne influent eaza comportamentul
s i este ghidata de o "voce interioara ".
O imagine de sine buna , pozitiva , este
dovedit s tiint ific ca ofera energie, entuziasm s i
determinare. Orice obstacol, problema , poate fi
privita ca o provocare ce trebuie s i poate fi
depa s ita pentru atingerea obiectivelor.
Dar o imagine negativa asupra ta duce doar la lipsa motivat iei s i la
o mare lipsa de î ncredere î n propriile fort e. Chiar daca o stima de sine
negativa nu este buna , nici extrema cealalta , î n care pa rerea noastra
despre noi este perfecta s i ca nu avem niciun defect. Ar trebui sa existe
un echilibru î ntre cele 2 percept ii.
S tim daca aceasta este una pozitiva sau nu?
Nu exista o modalitate s tint ifica sau medicala exacta care sa arate
daca avem o percept ie echilibrata asupra noastra , dar putem analiza
"vocea interioara " î n viat a de zi cu zi, iar daca aceasta are tendint a de a
fi pesimista , autocritica , pune mereu scenariul negativ î n fat a celui
pozitiv, sau daca auzim des cuvintele "nu pot", "nu are rost sa î ncerc",
"este greu", atunci stima de sine este cu sigurant a una sca zuta .
Daca te-ai rega sit î n cuvintele enunt ate mai sus cel mai bun sfat
pe care t i-l pot oferi este sa ga ndes ti pozitiv. Aceasta ga ndire pesimista
fat a de noi se datoreaza î n majoritatea cazurilor unor experient e anterioare
nepla cute s i aici intervine frica de a nu da gres din nou.
Î n concluzie, ca nd î t i acorzi suficienta valoare î t i atingi mai us or
obiectivele as a ca "nu-t i mai pune singur bet e î n roate".
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Făcăleț Ștefan-Ionuț
Probleme majore de mediu cu
care ne confruntăm în prezent
Pentru revista clasei de anul acesta,
am ales sa discut despre un subiect important
pentru noi tot i - mediul î nconjura
tor. Suntem cu tot ii martorii
efectelor negative pe care le are activitatea
noastra asupra mediului, iar
asta zi voi discuta despre aceste efecte s i
despre ceea ce putem face pentru a
proteja planeta noastra .
Î n primul ra nd, sa vorbim despre problemele de mediu majore
cu care ne confrunta m î n prezent. Una dintre cele mai mari
probleme este poluarea. Î n fiecare an, milioane de tone de
des euri sunt aruncate î n oceane s i pe pa ma nt, ceea ce afecteaza
grav viat a marina s i terestra . De asemenea, poluarea aerului este
un alt aspect important, î ntruca t emisiile da una toare s i substant
ele toxice emanate de mas inile s i fabricile noastre afecteaza
calitatea aerului s i sa na tatea noastra .
Î n al doilea ra nd, schimba rile climatice reprezinta , de asemenea,
o problema majora de mediu. Activita t ile noastre au dus
la cres terea temperaturilor globale s i la schimba ri majore î n
modelele de precipitat ii, ceea ce a dus la inundat ii s i seceta î n diferite
regiuni ale lumii.
Dar exista sperant a ! Î n fiecare dintre noi exista o responsabilitate
individuala de a proteja mediul î nconjura tor. Exista
multe lucruri simple pe care le putem face î n fiecare zi
pentru a reduce impactul negativ asupra mediului.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Făcăleț Ștefan-Ionuț
Una dintre cele mai simple s i mai importante act iuni pe care
le putem face este reducerea utiliza rii de energie. Acest lucru
poate fi realizat prin oprirea luminilor s i a dispozitivelor electronice
atunci ca nd nu le folosim s i prin utilizarea de becuri cu eficient
a energetica . De asemenea, putem alege sa ca la torim cu bicicleta
sau cu transportul î n comun î n loc sa utiliza m mas ina personala
, reduca nd astfel emisiile de gaze cu efect de sera .
Reciclarea este, de asemenea, un mod important prin care
putem contribui la protejarea mediului î nconjura tor. Î n loc sa
arunca m des eurile, putem recicla ha rtie, sticla , plastic s i alte materiale,
reduca nd astfel cantitatea de des euri care ajung la gropile
de gunoi.
Î n plus, putem sa sust inem companiile s i organizat iile care
pun un accent puternic pe responsabilitatea sociala s i pe
protejarea mediului î nconjura tor. Prin achizit ionarea de produse
ecologice s i prin sprijinirea activita t ilor s i evenimentelor ecologice,
putem sa ne asigura m ca tra im î ntr-un mediu mai curat s i
mai sigur.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Gramadă Denisa-Gabriela
Avantajele participării la competițiile FTC
Motto: Codați, proiectați și concurați cu roboți!
FÎRST Tech Challenge este o competit ie de
robotica cu tradit ie î n SUA, care se adreseaza
elevilor din clasele VÎÎ-XÎÎ si care presupune
proiectarea, construirea s i programarea unui
robot.
Concurent ii FÎRST Tech Challenge î nvat a sa
ga ndeasca ca nis te ingineri. Echipele proiecteaza , construiesc s i codifica robot
i pentru a concura î ntr-un format de aliant a î mpotriva altor echipe. Robot
ii sunt construit i dintr-o platforma reutilizabila , alimentata de tehnologia
Android s i pot fi codificat i folosind o varietate de niveluri de programare
bazata pe Java.
Lucrul cu adeva rat interesant despre FÎRST Tech Challenge este ca
toate nivelurile de calificare sunt binevenite s i necesare, tehnice sau nontehnice.
Membrii echipei student i s i adult i sunt î ncurajat i sa aduca toate
abilita t ile pe care le au deja, cum ar fi codificare, electronica , prelucrarea
metalelor, design grafic, creat ie web, vorbire î n public, video s i multe altele.
Antrenorii adult i î i î ndruma pe elevi pe ma sura ce aces tia doba ndesc abilita
t i s i î ncredere î ntr-un mediu favorabil, incluziv.
Echipa individuala este o echipa de pa na la 15 concurent i ghidat i î n
timp ce lucreaza î mpreuna pentru a proiecta, construi s i programa un robot
prin explorarea conceptelor avansate de inginerie, brainstorming de
idei inovatoare s i dezvoltarea practicilor prega tite pentru cariera . Participant
ii au acces la peste 80 de milioane de dolari î n burse pentru colegii,
universita t i s i programe tehnice.
Pachetul educat ional pentru o clasa este o opt iune curriculara flexibila
s i mai mare pentru pa na la 24 de elevi î n sala de clasa sau î n programarea
de dupa orele de curs. Am creat un robot s i am folosit instrumente pentru
auto-cres tere î n dezvoltarea abilita t ilor tehnice s i proiectarea inginereasca .
Fiecare semestru al cursului a presupus participarea la un eveniment î n
care am prezintat ceea ce am î nva t at s i am folosit robotul pentru a concura
î ntr-un mini-joc de la clasa .
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Iancu Eliazar
De ce ar trebui să practic sport?
Î n primul ra nd practica nd sport, î n special
de echipa , te ajuta sa cooperezi mai bine cu alte
persoane pentru a atinge un scop. Acest lucru te
ajuta î n viitor deoarece î t i dezvolta abilitatea de
a lucra mai bine cu alt ii.
Î n al doilea ra nd, daca vrei sa î nvet i sa cooperezi
cu alte persoane, trebuie sa î nvet i sa le analizezi.
De exemplu, la voley trebuie sa analizezi
fiecare coechipier pentru a le s tii stilul, calita t ile
s i defectele pentru a s tii cum sa joci mai eficient
cu ei.
Î n al treilea ra nd, un studiu a ara tat ca persoanele care nu practica
sport sunt mai predispuse la a se î mbolna vi deca t cele care practica
frecvent.
Î n al patrulea ra nd, sportul reduce
considerabil depresia s i anxietatea,
î nta res te oasele, inima, mus chii,
î ntregul sistem cardio-respirator,
cres te î ncrederea de sine s i autosatisfact
ia, reduce considerabil efectele
stresului, î mbuna ta t es te rezistent a
fizica s i concentrarea psihica , ajuta la
coordonarea mis ca rilor, simt ul
echilibrului s i flexibilitatea coloanei
vertebrale s i mobilitatea articulat iilor.
De acea, cred ca ar trebui sa practica
m sport regulat.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Joldescu Crina-Mihaela
Tinerii, pasiunile lor și alegerea
carierei
Ava nd î n vedere ca î n scurt timp vor
fim pus i î n situat ia de a lua o decizie
destul de importanta – vom alege facultatea
pe care vrem sa o urma m, s i î n consecint
a viitoarea noastra carieria -, este
bine sa s tim cum ga sim profesia potrivita
pentru noi.
De-a lungul timpului, criteriile î n baza
ca rora tinerii s i-au ales meseria au variat.
La î nceput, tinerii, î ntr-un fel sau altul,
preluau s tafeta de la pa rint ii lor s i practicau aceeas i meserie ca ei. Mai apoi,
î ncepa nd cu secolul XX, odata cu progrsele din mai multe domenii, oamenii
s i-au dat seama ca nu doar continuarea tradit iei este importanta , ci s i
profitul financiar. Astfel, au î nceput sa caute locuri de munca ca t mai bine
pla tite. Î n cele din urma , sfatul pe care l-au primit tinerii, sfat valabil s i î n
zilele noastre, a fost: “Urmeaza -t i pasiunea!”.
Aceasta fraza a avut un impact foarte
mare asupra oamenilor, din anul 1990, remarca
ndu-se un numa r tot mai mare de persoane
care au ales sa î s i transforme pasiunea
î ntr-o profesie (imaginea 1).
Î ntrebarea fireasca pusa este: “Cum?
Cum as putea sa î mi transform pasiunea î ntro
profesie?”. Primul pas – cel mai greu pentru
Imagine 1
majoritatea dintre noi -, este identificarea pasiunii
noastre. Apoi, odata ce ne-am hota ra t,
ne documenta m cu privire la locurile de munca î n concordant a cu preferint
ele noastre s i, î n final, ne perfect iona m, muncim, ne stra duim pentru a le
obt ine.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Joldescu Crina-Mihaela
Rat ionamentul din spatele acestei idei este unul destul de us or de
î nt eles. Daca ai o profesie de care es ti pasionat, te vei simt i motivat, fericit,
vei avea energie s i, drept urmare, î t i vei î ndeplini sarcinile de lucru impecabil.
Aceasta va determina succesul ta u la locul de munca s i vei putea afirma
ca ai o meserie ce î t i aduce satisfact ie.
Astfel, “Urmeaza -t i pasiunea!” pare un sfat destul de logic s i valabil.
Î nsa , cum nicio situat ie nu are doar pa rt i pozitive, trebuie analizate s i alte
aspecte.
Pe de o parte, pasiunile noastre se schimba constant, pentru ca noi, oamenii,
suntem î n continua schimbare. Exista activita t i care ne pla ceau î n
mod deosebit acum ca t iva ani, iar asta zi nu ne mai trezesc niciun interes.
Ga ndit i-va la versiunea voastra din urma cu cinci ani, sa spunem, s i î ncercat i
sa facet i o comparat ie î ntre centrele voastre de interes de atunci s i din
prezent. Cu sigurant a vet i remarca nis te schimba ri destul de mari. Profesia
noastra , î nsa , trebuie sa ne aduca satisfact ie din prima pa na î n ultima zi de
munca . Astfel, e de preferat o meserie care te mult umes te constant, chiar
daca la un nivel moderat, î n schimbul uneia care te motiveaza numai la î n-
ceput de drum.
Pe de cealalta parte, multe dintre pasiunile
noaste ra ma n doar pasiuni, unul dintre motivele
principale fiind lipsa locurilor de munca din
domeniile respective – fie sunt prea put ine, fie,
tra ind î ntr-o lume care evolueaza zilnic cu o viteza
amet itoare, nu s-au inventat î nca (î n special
î n domeniul ÎT). Spre exemplu, un studiu realizat
î n Canada, a ara tat ca din 500 de elevi, 90% dintre
ei erau pasionat i de muzica , arta s i sport.
Sunt pasiuni frumoase s i admirabile, î nsa
numa rul locurilor de munca sunt extrem de reduse
î n comparat ie cu potent ialii angajat i – î n cazul
Canadei, locurile de munca din domeniile
amintite reprezinta doar 1% (imaginea 2).
Imagine 2
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Joldescu Crina-Mihaela
Astfel, marea majoritate dintre
aces ti tineri nu vor putea
obt ine un loc de munca î n domeniul
dorit sau, vor ga si, î nsa nu se
va ridica la nivelul as tepta rilor
lor. Î n ambele cazuri, persoanele
î n cauza nu se vor simt i motivate,
iar ultimele doua etape ale
rat ionamentului explicat anterior
se anuleaza : nu vor avea succes,
ceea ce î nseamna ca profesia nu
le va aduce satisfact ia ra vnita .
Documenta ndu-ma pentru redactarea acestui articol, am ret inut doua
lucruri, pe care o sa le exprim sub forma unor sfaturi.
1. Î ncearca
Ce sa î ncerci? Orice (bineî nt eles, î n sensul bun al cuva ntului ☺).
Î ncearca activita t i din domenii care î t i trezesc interesul s i identifica -le
pe cele care te fac sa simt i ca es ti productiv s i unde crezi ca pot i deveni
bun sau foarte bun. Daca nu ai curajul sa descoperi toate posibilita
t ile care î t i sunt oferite, s-ar putea sa î t i ratezi adeva rata menire.
2. Dezvolta -t i noi abilita t i
Dezvolta ndu-t i abilita t i ca t mai diverse, vei avea mai multe s anse
sa reus es ti î n plan profesional î ntruca t nu se s tie niciodata ca nd vei
avea nevoie de anumite competent e (mai ales î n ceea ce prives te
tehnologia).Î n concluzie, pasiunea ne defines te pe noi, ca indivizi, dar
nu trebuie sa ne defineasca s i profesia. Privita dintr-o perspectiva mai
larga , pasiunea trebuie sa fie ceva ce poate fi obt inuta ata t prin locul
de munca , dar s i mai important, î n afara viet ii profesionale.(Relfexie:
“Apa fiarta poate î nmuia un cartof, dar î nta res te oul. Nu t ine de voint a
ta sa te nas ti cartof sau ou, dar pot i alege un joc î n care este mai
avantajos sa fii tare sau moale.Daca ga ses ti mediul favorabil, pot i
transforma o situat ie dezavantajoasa î ntr-una favorabila .” Atomic Habits,
James Clear).
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Maftei Georgiana-Gabriela
Beneficiile pe care prezența pisicii le aduce
sănătății fizice și psihice
Animalele de companie reprezinta o mare
binecuva ntare î n viata orica rei persoane care le
det ine. Pe la nga compania propriu-zisa , ele
ajuta foarte mult la sa na tatea oamenilor, ata t
fizica ca t s i psihica . As adar, iata de ce e bine sa
ai o pisica î n casa .
Un motiv ar fi faptul ca pisicile sunt terapeut i
prin definit ie. Ele ofera suport social î n perioade
dificile, cum ar fi pierderea unei persoane importante.
S-a demonstrat ca persoanele care au
pisici trec mai us or peste perioada de doliu s i
peste simptomele fizice sau emot ionale de durere,
inclusiv pla nsul.
Este demonstrat s i faptul ca pisicile au un ca mp electromagnetic foarte
puternic. As a se explica faptul ca ele simt atunci ca nd sta pa nul lor este
bolnav. S i asta nu e tot, undele electromagnetice emise de aceasta au puterea
de a neutraliza undele emise de un organism bolnav.
Pisicile, de asemenea, ajuta foarte mult s i la reducerea stresului. Oamenii
care au pisici au s anse mai mari sa nu sufere un atac de cord fat a de cei
care nu det in aceste animale. Vibrat iile emise atunci ca nd aceasta toarce
scad tensiunea arteriala , reduc considerabil stresul s i riscul unui infarct.
Torsul pisicii favorizeaza vindecarea infect iilor s i a inflamat iilor, dar s i a
afect iunilor de la nivelul mus chilor, vaselor de sa nge, nervilor, tendoanelor,
ligamentelor s i al ca ptus elii articulat iilor.
Un alt motiv ar fi ca pisicile te fac mai fericit. Ca nd ma nga i o pisica , î t i
cres te nivelul de oxitocina din organism, substant a cunoscuta sub numele
de ,,hormonul fericirii" î ntruca t este eliberata prin
atingere s i cres te nivelul sta rii de ,,fericire".
As adar, a det ine cel put in o pisica va poate
î mbuna ta t i viat a din mai multe puncte de vedere,
deci va recomand sa va adoptat i un astfel de
anima lut .
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Mihalache Larisa
Importanța lecturii
Lectura este o activitate care î ntotdeauna
a fost privita ca pe o obligat ie, fie ca este vorba
de lecturile obligatorii din clasele Î-XÎÎ, s i, mai
ta rziu, la facultate sau alte specialita t i, î nsa lectura
ra ma ne î n continuare cel mai puternic s i
eficient mod de a ne educa, de a î nva t a s i de a
descoperi pe o parte autorul s i opera sa, iar pe
cealalta parte, pe tine ca om. Lectura din
pla cere a fost mereu o activitate put in
ra spa ndita , î nsa cartea este î nva t a torul care te
conduce spre bine, te face sa te bucuri, sa ra zi s i
sa pla ngi. O carte te trimite la alte ca rt i s i toate
formeaza o baza tainica a culturii noastre care
nu poate fi dezvoltata mai frumos deca t prin
lectura .
Faimoasa scriitoare a seriei de romane "Harry Potter", J.K. Rowling spunea
ca "Daca nu-t i place sa cites ti, î nseamna ca n-ai ga sit cartea potrivita " s i
pot afirma din proprie experient a ca acest citat reflecta cu adeva rat realitatea
î n ceea ce prives te lectura din pla cere.
De asemenea, actrit a Dawn Adams spunea "Arata -mi ca rt ile pe care le iubes
te s i voi cunoas te omul mai bine deca t prin prietenii sa i muritori.".
Î n alta ordine de idei, George R.R. Martin, autorul faimosului univers "A
song of Îce and Fire ", dupa care a fost adus pe micile ecrane serialul "Game of
Thrones", spune: "Un cititor tra ies te o mie de viet i î nainte de a muri. Cel care
nu cites te tra ies te o singura viat a .". Cititul din pla cere provoaca dependent a ,
î n sensul bun al cuva ntului s i citind ne putem relaxa, putem sca pa pentru
put in timp din realitatea cotidiana s i ne putem cufunda î n universul creat de
autor. Astfel, descoperim o alta latura a noastra , creativitatea. Î n timp ce citim,
"inventa m" personajele î n imaginat ia noastra , atribuim fet e unor nume s i ne
forma m pa reri s i idei despre lumea din ma inile noastre. Astfel, de multe ori
devenim atas at i de nis te personaje fictive, urma nd sa ne petrecem uneori
pa rt i din zi, as tepta nd momentul ca nd ne putem î ntoarce la lectura ca sa
afla m cum decurge act iunea î n continuare.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Bineî nt eles, lectura are mult mai multe beneficii deca t cele prezentate de
mine. Ca un prim argument, lectura de specialitate ajuta la acumularea de cunos
tint e noi. Citim subiecte variate s i astfel ne ma rim sfera de cunos tint e. O
carte noua î nseamna cel put in o informat ie noua .
Cititul are un efect pozitiv s i asupra corpului. Ca rt ile ne pot relaxa mai
bine deca t o ies ire î n parc sau deca t atunci ca nd asculta m muzica . Conform
studiilor, cine cites te mai mult are un nivel mai sca zut al stresului. Exista ca rt i
de dezvoltare personala care î ncurajeaza cititorii sa se bazeze pe ei î ns is i s i
care cont in trucuri, exercit ii, ret ete care ne confera o claritate mentala s i fizica ,
î nla tura nd astfel depresia.
Cititul î mboga t es te memoria. Atunci ca nd citim, trebuie sa ret inem personajele,
trecutul lor, act iunea, conflictul. Pe ma sura ce creierul î nregistreaza
toate acestea, memoria devine mai buna , mai eficienta . Mai mult, cu fiecare
memorie pe care o crea m, celelalte devin mai bune, mai eficiente, astfel ca ne
vom ma ri capacitatea de stocare.
Cititul reprezinta s i un hobby avantajos. Nu numai ca ne distrage de la
problemele noastre personale (nu zic ca este neapa rat bine), î nsa ne feres te de
monotonie.
Pe de alta parte, exista ata t de multe ca rt i î nca t nu vom putea sa le citim
î ntr-o viat a . Fie ca sunt scrise cu ca teva secole î n urma - cu sigurant a cineva
scrie o carte chiar acum - fie ca vor fi scrise î n viitor, exista ca rt i pentru fiecare
tip de personalitate s i pentru fiecare tip de emot ie.
O ultima idee este ca exista o mult ime de filme care sunt fa cute dupa ca rt i.
Î nsa , daca citim cartea, ne da m seama ca este cu mult mai buna deca t filmul.
Ca rt ile cont in o parte unica pe care filmele nu o vor putea reda niciodata .
Î n concluzie, ca rt ile ajuta la dezvoltarea noastra ca oameni s i la modelarea
fieca ruia dintre noi.
Cunoscut pentru recomanda rile de carte care pot fi ga site pe acesta Goodreads,
lansat î n 2017, este unul dintre cele mai utilizate site-uri de ca tre cititori.
Platforma s i-a propus drept misiune sa ajute oamenii sa ga seasca s i sa
î mpa rta s easca ca rt ile pe care le iubesc. Cu ca teva minusuri s i o mult ime de
plusuri, Goodreads a devenit î n timp o comunitate î n care ga ses ti aproape
orice carte, orica t de pretent ios ai fi. Îata s ase motive pentru care cred ca merita
sa utilizezi acest site:
Pot i sa afli detalii despre cartea care te intereseaza us or s i rapid,
Pot i scrie s i pot i ga si recenzii pentru orice carte,
Pot i sa votezi ca rt ile care t i-au pla cut pentru premiile ,,Goodreads Choice
Awards”,
Pot i urma ri autori s i nouta t i despre ca rt i,
Pot i aprecia parcursul de cititor al unui prieten,
Te motiveaza sa cites ti prin ,,Reading Challenge”.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Molotac Darius-Daniel
Uniforma școlară obligatorie sau nu?
Î n timpul comunismului uniforma s colara
era obligatorie deoarece regulamentele din educat
ie obligau sa fie purtata . As vrea sa ment ionez
ce se î nt elege prin uniforma s colara . Am ga sit o
definit ie î n care se ment ioneaza ca este un ansamblu
specific de î mbra ca minte purtata de elevi
î n institut iile s colare. Ea are diferite forme s i culori,
î n funct ie de s coala s i de t ara .
Zilele acestea, am va zut o s tire î n care ministerul educat ie fa ce
consulta ri ale elevilor s i pa rint ilor, daca suntem de acord sa purta m
uniforma s colara .
Cu tot i vrem sa fim nis te mici artis ti atunci ca nd vine vorba sa ne
î mbra ca m. Consider ca uniforma s colara nu ar trebui sa fie obligatorie,
deoarece ne va diminua un mic lucru importat pentru noi, imaginat ia.
Este ca atunci ca nd trebuie sa alegi î ntre o lume fa ra culoare, unde
nimeni nu î s i expune ideile, s i o lume pestrit a , unde tot i venim cu propriile
noastre idei s i stiluri.
Î n concluzie, elevi ar trebui sa aiba libertatea de alegere î n ceea ce
prives te î mbra ca mintea lor.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Ocneanu Pavel-Casian
Jocurile video
Jocurile video sunt o modalitate populara de divertisment,
iar pasiunea pentru ele poate fi o experient
a incredibila s i edificatoare. Personal, pasiunea
mea este pentru jocurile video precum CS:GO,
Minecraft ,PUBG si Hearts of Îron ÎV. Aceste jocuri
au fost o parte importanta din viat a mea s i cred ca
pot fi benefice s i pentru alt ii. Î n cele ce urmeaza ,
voi discuta despre cum jocurile video pot fi utile î n
viat a noastra s i cum pasiunea mea pentru aceste
jocuri m-a ajutat sa î nva t s i sa î mi dezvolt abilita
t ile.
Î n primul ra nd, jocurile video pot fi o modalitate excelenta de a dezvolta
abilita t i cognitive. De exemplu, jocurile de strategie precum Starcraft
s i Civilization î t i pun la î ncercare abilita t ile de planificare s i de luare a
deciziilor. Aceste jocuri pot î mbuna ta t i ga ndirea strategica s i capacitatea
de a anticipa evenimentele viitoare. Î n ceea ce prives te jocurile de act iune,
precum CS:GO s i PUBG, acestea î mbuna ta t esc react iile s i abilita t ile motorii
fine, iar acestea sunt abilita t i utile î n multe alte aspecte ale viet ii.
Î n al doilea ra nd, jocurile video pot fi utile pentru a dezvolta abilita t i
sociale. Des i jocurile video sunt adesea asociate cu singura tatea, jocurile
precum Minecraft s i World of Warcraft î ncurajeaza juca torii sa colaboreze
s i sa lucreze î mpreuna pentru a atinge un obiectiv comun. Acest lucru
poate î mbuna ta t i abilita t ile de comunicare s i cooperare s i poate fi o modalitate
excelenta de a face prieteni noi.
Î n al treilea ra nd, jocurile video pot fi o modalitate excelenta de a
î nva t a. Jocurile precum Hearts of Îron ÎV au fost folosite pentru a î nva t a
concepte precum istoria s i geografia, iar jocurile de simulare precum
Flight Simulator pot fi utile pentru a î nt elege principiile zborului. Mai
mult, jocurile video pot fi o modalitate distractiva de a î nva t a s i pot fi mult
mai atractive deca t metodele tradit ionale de î nva t are.
Î n ceea ce ma prives te, pasiunea mea pentru jocurile video m-a ajutat
sa dezvolt abilita t i utile î n multe aspecte ale viet ii mele. Î n timp ce jucam
CS:GO, am î mbuna ta t it abilita t ile mele de coordonare ochi-ma na s i react ii
rapide, iar aceste abilita t i m-au ajutat î n alte activita t i precum sportul s i
conducerea. Î n timp ce jucam Minecraft, am î nva t at sa colaborez cu alt ii s i
sa î mi dezvolt abilita t ile de comunicare. Î n general, jocurile video m-au
ajutat sa devin mai bun.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Pâslariu Ștefan-Daniel
Impactul tehnologiei asupra omului
Consider ca tehnologia este acum omniprezenta
î n viat a oamenilor s i are ata t avantaje,
ca t s i dezavantaje.
Avantaje:
Putem comunica la distant a cu orice persoana de pe glob. Cum ar ara ta
viat a ta daca nu ai putea vorbi cu cei dragi, familia sau prietenii? Ca t
de repede te-ai descurca la un job daca nu pot i trimite un e-mail sau
nu pot i sa suni? Ar mai fi existat job-ul pe care î l ai acum?
Totodata transpotul ne este us urat. O parte buna a tehnologiei este ca se
ra spa ndes te î n absolut toate domeniile. Ca la torii care î nainte se
fa ceau doar cu vaporul, pe perioade lungi de timp, acum se fac î n ca -
teva ore, î n condit ii de sigurant a s i cu grad mare de confort.
Daca ne ga ndim la medicina , î n ultimii ani, s-au creat diferite tratamente
s i vaccinuri, la diferite boli. Pandemia din ultimii ani este un exemplu
î n acest sens – datorita tehnologiei s i a celor mai recente descoperiri
din acest domeniu, au fost create noi vaccinuri î mpotriva unui virus
crud.
Putem observa ca consumul s i modul vechi s i traditional de a face lucrurile
au dus la degradarea mediului î nconjura tor. Î nsa acum atent ia
este î ndreptata ca tre ga sirea unor solut ii (centrale eoliene, energie
solara , folosirea de LED-uri î n detrimentul becurilor, reciclarea, etc.).
Dupa cum putem observa, s-au fa cut progrese enorme î n ceea ce
prives te “smart home”. De la automatizarea electrocasnicelor din
buca ta rie pa na la ajustarea automata a temperaturii camerei.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Pâslariu Ștefan-Daniel
Î nsa , cu toate aceste avantaje, nu putem ignora
partea rea a tehnologiei.
Chiar daca vorbim despre impactul negativ al
tehnologiei, asta nu î nseamna ca trebuie sa oprim
procesul de evolut ie, ci doar sa ne „ajusta m” comportamentul
s i sa vedem ca t de mult consuma m
din ceea ce ne î nconjoara . Aspectele negative sunt
legate de modul î n care react iona m noi.
O parte rea a tehnologiei putem spune ca este
”fuga de realitate“. Atunci ca nd totul se poate
rezolva din spatele unui e-mail, apel, mesaj, tindem sa ne ascundem î n
spatele unui ecran. Devenim comozi cu acest stil s i parca ne „izola m”
put in de interact iunea umana . Este ok sa preferi
solut iile rapide, dar sa nu uita m de î nta lnirile live
cu prietenii s i nici interact iunile cu cei din jurul
nostru.
Tehnologia promoveaza un stil de viat a sedentar.
Cu ca t consuma m mai mult Netflix, cu ca t
stam mai mult pe canalele de Social Media sau
daca , copiii fiind, sta m doar î n fat a televizorului s i a tabletei, cu ata t
devenim mai sedentari. Î n ultimul caz, cei mici, s-
ar putea sa prefere acest tip de interact iune î n loc
sa î s i faca prieteni reali. Asa ca trebuie sa ga sim
un ehilibru î ntre orele petrecute î n fat a unui ecranului
s i orele î n care te plimbi, ga tes ti, cites ti sau
te joci.
O alta parte mai neplacuta a accesului la date precum video, poze,
cont inut de Social Media este ca se creeaza prea des tipare de „as a da”.
S i de aici pot apa rea frustra rile legate de propria persoana .
Consider ca tehnologia este benefica omenirii, î nsa trebuie folosita
cu scopuri favorabile noua .
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Rusu Tudorel-Vasile
Muzica în viața de zi cu zi
Muzica exista peste tot, î n toate culturile
s i sub toate formele s i ne permite sa
stabilim o conexiune cu ceilalt i, care î n alte
circumstant e, nu ar fi existat. E deajuns sa
te ga ndes ti la concerte, la coloana sonora a
zilelor s i a evenimentelor din viet ile noastre.
Ai î ncercat vreodata sa î t i imaginezi filmul preferat fa ra coloana
sonora ? Sau poate jocul video preferat fa ra muzica de fundal? Cu sigurant
a , act iunea petrecuta acolo devine dintr-o data mult mai put in interesanta
s i transmite mai put ina emot ie.
Muzica de fundal are un impact masiv asupra noastra , inclusiv î n activita
t ile noastre de zi cu zi. Asculta nd melodiile tale preferate atunci ca nd
ai o activitate mai put in placuta vei simt i ca timpul parca trece mai repede
sau ca activitatea devine put in ca te put in mai pla cuta , cresca nd astfel, interesul
s i atent ia pentru task-ul pe care î l desfa s ori î n acel moment.
Beneficiile muzicii
Simplul fapt de a ca nta are avantaje psihologice s i emot ionale diverse,
cu ata t mai mult pentru persoanele care ca nta î n mod profesionist
sau au o frecvent a constanta î n studiul muzicii. Voi enumera ca teva dintre
ele:
muzica este un antidepresiv natural.
Ca ntatul elibereaza endorfina , substant a
creierului care te face sa te simt i mai
fericit, mai bine.
muzica scade nivelul de stres. A face
muzica sub orice forma este relaxant.
Ca ntatul elibereaza tensiunea musculara
stocata s i scade nivelul unui hormon
al stresului numit cortizol din fluxul
sanguin.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Sandu Iustinian-Ionică
Înteligența artificială
Un subiect î nca controversat î n 2023 este
inteligent a artificiala . Pentru î nceput, aș vrea
sa spun doar: Midjourney, Chat GPT, Alice Ai.
As a este ca v-au declans at amintiri pla cute? Ei
bine, toate acestea au fost primii veterani, daca
î i pot numi as a, ai ra zboiului de schimbare a
internetului pe care eram obis nuit i sa î l cunoas
tem. AÎ-ul a venit cu multe inovat ii care urmeaza
sa schimbe viitorul nostru, pot spune
fa ra echivoc, î n bine.
Ce cred oamenii despre inteligența artificială în 2023? Omenirea î n
general considera ca AÎ-ul va ajuta la schimbarea cursului viet ii, oferind noi
oportunita t i, dar s i mai important, reduca nd treburile plictisitoare pentru
oameni. Am cules ca teva idei de pe diferite platforme de socializare precum
Reddit, Înstagram, TikTok, Facebook.
„AI este o tehnologie fascinanta s i revolut ionara , care poate aduce beneficii
semnificative î n diverse domenii, cum ar fi medicina, industria,
transportul s i multe altele.”
„AI poate fi o sursa de dispozit ie s i de inegalitate, î n cazul î n care accesul
la aceasta tehnologie este limitat doar ca tre cei care au resursele financiare
s i tehnice necesare pentru a o dezvolta s i a o utiliza.”
Eu sunt deschis sa experimentez lucruri noi s i revolut ionare. Î n momentul
de fat a , am utilizat s i utilizez inteligent a artificiala pentru a crea
arta , o arta care, datorita algoritmului s i a inteligent ei din spate, o pot pune
î n rama ca tablou personal, ava nd o î nfa t is are put in abstracta , dar interesanta
.
Pot afirma ca inteligent a artificiala va schimba omenirea î n diferite
moduri, fie bune, fie rele. Consider ca , cel mai important, este sa ret inem
faptul ca AÎ-ul din ziua de azi (Chat GPT, Midjourney s i multe altele) vor fi o
amintire pla cuta pentru noi, precum a fost Yahoo Messenger pentru generat
iile din 2000-2010.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Stejar Agatha-Iustina
Concursuri și olimpiade școlare
Dintotdeauna m-am considerat o fire competitiva
, tra sa tura ce s-a la sat observata î nca de la o
va rsta frageda . Mi-a pla cut, s i î n continuare î mi
place sa î mi testez cunos tint ele indiferent de materie,
cons tienta fiind ca pentru a avea rezultate bune,
trebuie sa s i muncesc.
Fiecare experient a are un î nceput, iar a mea a luat nas tere î n clasele
gimnaziale, ca nd am luat primele premii la matematica s i la limba s i literatura
roma na .
Consider ca spiritul meu competitiv ar fi ra mas neatins daca nu as fi
avut un ajutor care sa ma î mpinga î n competit iile s colare. Î n acest fel, le
mult umesc doamnelor profesoare de roma na s i matematica din s coala
gimnaziala care mi-au deschis o cale ce avea sa î mi fie esent iala î n dezvoltarea
personala .
Î n clasa a V-a, am participat, pentru prima data , la olimpiada de
roma na , de matematica s i lectura ca abilitate de viat a (OLAV), s i la concursurile
locale de matematica . Daca î n acel an reus isem sa obt in rezultate
î mbucura toare, î n urma torii, acest lucru nu a mai fost posibil, din cauza
condit iilor nefavorabile î n care se desfa s urau orele (s coala î n reparat ii, respectiv
perioada de pandemie). Î n esent a , acestea au fost singurele rezultate
extrascolare obt inute î n clasele V-VÎÎÎ.
Î n ciuda faptului ca nu am putut participa regulat la olimpiade s i concursuri,
de-a lungul anilor mi-am dezvoltat mai mult latura pentru o filiera
reala , fa ra î nsa a o neglija pe cea umana , pe care am pa strat-o vie prin lectura
. Acest lucru m-a fa cut sa î mi doresc sa optez pentru o specializare cu
un profil real î n cadrul liceului, dar am continuat sa excelez s i la discipline
umaniste.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Stejar Agatha-Iustina
Lectura reprezinta o cale de ies ire din viat a cotidiana , a grijilor lumes
ti s i o portit a de acces spre o lume noua , un univers tainic, cu mistere
la tot pasul s i enigme ce trebuiesc rezolvate. Ea reprezinta un sprijin, un
prieten la nevoie, ce î t i ofera o ma na de ajutor î n rezolvarea problemelor,
conflictelor, din viat a reala . Prin lectura pot i privi lucrurile din perspective
multiple, î t i ofera un nou mod de analizare a unei situat ii s i de a surprinde
caractere morale pozitive s i negative.
Pe la nga cele enumerate mai sus, lectura m-a ajutat sa î mi pot dezvolta
spiritul critic, imaginat ia s i calitatea de a identifica mesajul transmis de
autor, ideea esent iala a textului. De asemenea, m-a ajutat sa î mi pot
sust ine opinia prin idei ca t mai concise, cu un impact ca t mai mare asupra
receptorului, calitate urma rita la OLAV.
O data intrata î n ciclul liceal, am simt it dorint a cumulata î n cei trei
ani de s coala fa ra atract ii competitive, de a participa, din nou, la concursuri
s i olimpiade. Astfel, î n primii doi ani de liceu am participat la olimpiade
de matematica , limba roma na , OLAV, informatica s i TÎC, dar s i la concursuri
de fizica, TÎC, informatica s i chimie, obt ina nd la majoritatea premii.
Atract ia pentru concursurile de limba roma na s i lectura provine din
faptul ca -mi dezvolta abilita t i de î nt elegere a textului, de argumentare, de
receptare a mesajului, s i nu numai. Acestea pot fi extrapolate, î n viitor, unor
situat ii concrete, din viat a cotidiana .
De asemenea, participarea mea la concursurile disciplinelor reale,
precum fizica , chimie, informatica , etc., mi-au oferit ocazia sa -mi dezvolt o
ga ndire analitica , logica , bazata pe principiul argumenta rii. Î n domeniul
matematicii, de exemplu, induct ia matematica m-a ajutat sa pot cataloga
un lucru, fenomen sau comportament doar î n urma unor motive î ntemeiate,
ce au persistat î n timp.
Î n plus, concursurile s i olimpiadele m-au ajutat sa î mi dezvolt noi
abilita t i, precum: managementul timpului, controlul emot iilor, deprinderea
cu atmosfera de concurs, etc.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Tătaru Ștefan-Victor
Importanța sportului
Mie, personal, sportul mi-a
"salvat" viat a. Acum doi ani nu aveam
prieteni, eram obez s i nu ma simt eam
bine deloc. De ca nd m-am apucat de
kickboxing, simt ca viat a mea devine din
ce î n ce mai buna pe zi ce trece. Am î n-
ceput sa sla besc, sa ma î nt eleg cu colegii
de la antrenamente, sa am î ncredere î n
mine s i sa simt cum sa na tatea mea mentala
se î mbuna ta t es te.
Acum, dupa cei doi ani de antrenamente, am ajuns unde î mi doream.
Am mai mult i prieteni s i un corp de care sunt ma ndru.
Sportul aduce o serie de beneficii ata t pentru corp, ca t s i pentru minte.
Îata ca teva dintre cele mai importante:
Î mbuna ta t es te sa na tatea fizica : Sportul este una dintre cele mai bune
modalita t i de a ment ine un corp sa na tos s i î n forma . Activita t ile fizice
regulate pot ajuta la î mbuna ta t irea circulat iei sanguine, cres terea
fort ei s i flexibilita t ii musculare, î mbuna ta t irea sistemului imunitar s i
reducerea riscului de boli cronice.
Î mbuna ta t es te sa na tatea mentala : Sportul poate ajuta la reducerea
stresului, anxieta t ii s i depresiei. Activita t ile fizice elibereaza endorfine,
ceea ce poate ajuta la î mbuna ta t irea sta rii de spirit s i la reducerea
nivelului de stres.
Î mbuna ta t es te relat iile sociale: Participarea la sport poate ajuta la dezvoltarea
relat iilor sociale s i la î mbuna ta t irea abilita t ilor de comunicare.
Sportul poate ajuta la construirea î ncrederii s i a respectului de sine
s i la dezvoltarea abilita t ilor de colaborare s i leadership.
Acestea sunt doar ca teva dintre beneficiile sportului, iar î n funct ie de
tipul s i intensitatea activita t ii, se pot ada uga s i alte beneficii.
Pe scurt, sportul salveaza s i schimba viat a fieca rui om î ntr-un mod
radical. Va invit s i pe voi sa practicat i un tip de sport.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Tărăbuță Veronica
Dezvoltarea personală și profesională
Dezvoltarea personală reprezinta
î nsumarea mai multor nevoi pe care le
avem fiecare dintre noi, printre ele
afla ndu-se ata t cele ce privesc viat a personala
, ca t s i cea profesionala . Este vorba
despre aspirat iile, motivat iile s i obiectivele
noastre, ata t pe termen scurt, ca t s i de
durata .
Viat a personala s i cea profesionala reprezinta un î ntreg. Aceste doua
elemente nu funt ioneaza una fa ra cealalta , indiferent ca t de mare ar fi orgoliul
din noi s i am crede ca ne-am putea descurca doar î n ceea ce prives te
munca sau tra irile interioare.
Î n decursul dezvolta rii personale, fiecare dintre noi ar trebui sa urmeze
nis te pas i:
ca utarea obt inerii de rezultate dorite î n timp scurt
implementarea unui plan propriu de autoevaluare s i dezvoltare, realizat
î n urma primei etape
Totodata dezvoltarea personala vizeaza s i numeroare beneficii:
descoperirea calita t ilor s i abilita t ilor de care nu s tim
dezvoltarea propriului potent ial
cresterea î ncrederii de sine
dezvoltarea creativita t ii
empatizarea cu cei din jur
descoperirea de lucruri noi
adaptarea mai us oara s i mai rapida la
diferitele situat ii î nta mpinate de-a lungul
vietii
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Tărăbuță Veronica
Dezvoltarea profesională
Ga ndindu-ne la acest aspect, este important
sa :
ne identifica m abilita t ile (punctele foarte s i
cele slabe),
obiectivele pe termen lung s i scurt,
punerea lor î n practica .
O alta metoda pentru dezvoltarea acestor
caracteristici ale individului sunt sportul s i cititul.
Sportul vizeaza ambit ia s i perseverent a. Este foarte important î n
dezvoltarea î ncrederii. Studiile arata ca 30 de minute de sport pe zi contribuie
la cres terea î ncrederii î n noi.
De altfel, cititul dezvolta ata t capacitatea mintala , ca t s i pe cea interioara
, aduca nd numeroase beneficii, ata t din punct
de vedere fizic, ca t s i psihic.
Privind î n ansamblu, am dorit sa pun î n lumina
aceste doua caracteristici ale viet ii noastre, esent
iale dezvolta rii noastre din viitor, î ncerca nd sa va
ajut sa constientizat i factorii pe care trebuie sa î i
lua m î n calcul ca nd dorim sa ne schimba m sau sa
evolua m.
La Cetatea Neamțului
- excursie 2 martie 2023 -
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Tomiuc Teodor
Conflictul dintre generații
Dintotdeauna au existat diferent e î ntre generat
ii, iar acest lucru a condus adesea la divergent
e care au creat frustra ri ata t î n ra ndul
copiilor, ca t s i î n ra ndul pa rint ilor. Copiii se simt
neî nt eles i s i certat i fa ra motiv. De exemplu, ca nd
iau o nota mica sau ca nd petrec mult timp î n
fat a ecranelor, considera nd ca pa rint ii uita ca s i
ei au fost tineri ca ndva s i ca ar trebui sa fie mai
î nt elega tori. Pe de alta parte, adult ii se pla ng de
lipsa de responsabilitate a copiilor s i de obra znicia
lor, î nvinova t indu-i ca nu vor sa asculte de
sfaturile lor, ale unor oameni trecut i prin viat a .
1. Conflictul dintre generat ii – ce î nseamna s i ca nd a apa rut?
Conflictul dintre generat ii poate fi definit ca acea stare de tensiune
dintre copii s i pa rint i, tensiune ce rezulta din diferent ele de mentalita t i,
valori, preocupa ri, interese s i as tepta ri dintre cele doua generat ii diferite.
Conflictul dintre generat ii exista dintotdeauna, î nsa î n ultimul timp a
ca pa tat mai multa amploare.
2. Care sunt cauzele conflictului dintre generat ii?
Din cauza diferent elor de va rsta , pa rint ii s i copiii nu reus esc sa se
î nt eleaga î n mod eficient, sa comunice, sa î s i exprime deschis ideile s i sentimentele
s i sa se simta î nt eles i. Copiii tind sa se considere mult mai maturi
deca t sunt î n realitate, iar pa rint ii adopta adesea un comportament de superioritate
excesiva , astfel devenind mult prea protectori s i strict i pentru
copii.
3. Metode prin care pot i rezolva conflictul dintre generat ii.
Cel mai important s i benefic lucru pe care un pa rinte î l poate face î n
momentul î n care observa ca î ntre el s i copilul lui se afla un conflict care
pare ca niciodata nu î s i va mai ga si o rezolvare este sa vorbeasca deschis cu
acesta. La fel ca î n orice alta relat ie, comunicarea este cheia!
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Vatamanu Matei
Vorbitul în public
Îmaginat i-va o lume î n care nu at i
putea sa va exprimat i liber ga ndurile s i
opiniile. Suna î nfiora tor, nu-i as a? Din
fericire noi nu tra im î ntr-o astfel de
lume, dar ce rost are sa avem acest drept
daca nu putem sa comunica m ideile noastre
î ntr-un mod eficient s i corect.
Cu ce ne ajuta vorbitul î n public?
El arata calita t i precum î ncrederea î n sine, caracter de lider sau creativitate,
care sunt ca utate de angajatorii din ziua de asta zi.
De multe ori vedem oratori excelent i s i ne î ntreba m „Cum se poate ca
ei sa aiba un asemenea talent, iar eu de-abia sa pot scoate doua cuvinte î n
fat a unui public mai larg?”. Unii ar zice ca ar putea fi un talent î nna scut,
dar eu cred mai degraba ca ei au doba ndit din mediul î n care au crescut,
de la pa rint i sau prieteni, calita t ile necesare precum: carisma, î ncrederea
î n sine sau pasiunea pentru oratorie. Alt ii ar spune ca ceea ce î i î mpiedica
pe ei este frica de a vorbi î n public, s i î ntr-adeva r, conform unui studiu realizat
de Înstitutul de Sa na tate Mintala din America, 75% din subiect ii examinat
i prezentau glosofobia.
Exista multe metode de trece peste aceasta temere, dar eu vreau sa
ofer trei sfaturi:
1. Trebuie sa avet i î ncredere î n voi, s i î n opinia mea singurul mod î n
care putet i descoperi curajul pe care î l ascundet i este de a va preface
ca î l avet i.
2. Documentat i-va extensiv pe subiectul discutat pentru a va feri de
frica de a nu cunoas te anumite detalii î n momentul î n care va este
pusa o î ntrebare.
3. Exersat i. Ca orice alta abilitate, vorbitul î n public necesita antrenament
pentru a fi perfect ionat.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Vieru Darius-Petru
O nouă pasiune
Anul acesta am avut ocazia sa fac parte
din echipa de robotica a s colii. Am optat timid
pentru partea de mecanica . Am participat la
ca teva competit ii FTC ala turi de colegii mei de
s coala . FÎRST Tech Challenge (FTC) este o competit
ie de robotica cu tradit ie î n SUA, care se
adreseaza elevilor din clasele VÎÎ-XÎÎ si care
presupune proiectarea, construirea s i programarea
unui robot.
Construct ia robotului este bazat pe un kit care este format din piese
metalice s i/sau plastic, din care se construies te structura s i sistemul de
angrenare, î mpreuna cu diferite piese electronice (senzori, sisteme de
control, camera video), toate acestea puse î n mis care de un dispozitiv bazat
pe Android (sistem de operare) programat folosind Java (limbaj de
programare), prin sistemul de blocuri de programare sau alte sisteme de
programare Android.
Voi î ncerca sa detaliez ca teva aspecte privind latura mecanica a
acestui proiect. Este important de ment ionat faptul ca sunt anumite reguli
privind piesele mecanice si materialele de pe robot. Fiind membru al
grupului de robotica , am î nceput sa î nva t multe elemente de mecanica ,
precum s asiuri, diferite tipuri de rot i, transmisii, mecanisme care mai de
care mai interesante. Astfel, echipele pot folosi materiale brute sau
procesate pentru a-s i construi robot ii. Ca teva exemple de materiale
prime permise sunt: material î n foi, pla ci, profile extrudate, metale, material
plastic, lemn, cauciuc, magnet i. Din categoria materialelor
procesate premise, pot aminti: placa perforata , pla cut a diamantata , piese
printate 3D, fra nghia, filamentul, s nurul, cablul, dar s i arcuri de toate tipurile:
compresie, extensie, torsiune.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Vieru Darius-Petru
Un aspect important este acela
ca î n cadrul concursului, echipele
pot folosi piese mecanice din
comert care au un singur grad de
libertate. La First Tech Challenge, o
piesa cu un singur grad de libertate
foloses te o singura mis care de intrare
(input) pentru a genera o singura
mis care de ies ire. Piese cu un
singur grad de libertate sunt:
scripetele-care se rotes te î n jurul
unei singure axe, reductorul cu o
singura rat ie, trenuri de rulare : kituri de glisiere liniare, transmisii prin
s urub (lead screws). Doua exemple de piese ilegale cu multiple grade de
libertate sunt: cheile cu clichet s i kiturile de prindere sau ghearele. Partea
tehnica este stra ns legata s i de metodele de asamblare permise. Acestea
sunt: sudarea, lipirea s i fixa rile de orice tip. Materialele pot fi ga urite,
ta iate, vopsite. Este interesant sa foloses ti o bormas ina , un flex sau alte
power tools.
Mecanica face echipa buna cu electronica s i programarea. Partea
tehnica este fascinanta s i pentru ca se bazeaza pe legile fizicii.
Participî nd la acest concurs mi-am dat seama ca robotica este un domeniu
atractiv. Î n fiecare an, echipele participa la un nou joc unde proiecteaza
, construiesc, testeaza s i programeaza robot i autonomi, condus i de
drivers. La FTC am î nva tat ca perseverent a este una din cheile succesului.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Participare la
etapele
naționale ale
Olimpiadei de
Limba
Franceză și
Olimpiadei de
TIC
<h1>Les étapes nationales de cette année</h1>
Joldeșcu Crina-Mihaela
Pentru mine, Cluj ș i Ta rgoviș te vor fi î ntotdeauna așociate cu experient
ele etapelor nat ionale ale olimpiadelor la care am participat î n
clașa a X-a.
Pentru î nceput, vreau șa ma rturișeșc ca ma șimt extrem de norocoașa
șa fi avut ș anșa de a reprezenta judet ul Îaș i, ș i liceul noștru, î n
acelaș i timp, la fazele nat ionale ale celor doua olimpiade. Pe la nga un
oarecare șentiment de reșponșabilitate ș i bineî nt eleș, nelipșitele emot
ii dinaintea unui examen, am avut parte de experient e minunate.
La olimpiada de franceza , am avut ocazia șa ma “bucur” de toate
provoca rile ș i emot iile pe care le
preșupune etapa nat ionala a aceșteia.
Pe la nga probele propriu-zișe
(șcriș ș i oral), am î nta lnit oameni
frumoș i, am legat prietenii noi, am
organizat cu fetele de la olimpiada
de engleza o șeara de film ș i am vizitat
oraș ul.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Joldescu Crina—Mihaela
Primirea a foșt ca lduroașa , iar î ntr-una din zile am foșt ș i la șalina
Turda, unde eram foarte aproape șa ne ra șturna m cu ba rcut a î n apa , dar
ne-am deșcurcat pa na la urma :))). Mi-a pla cut neșpuș Clujul, mai aleș
centrul vechi, care î nca nta privirea treca torilor, ș i abia aș tept șa î l reva d.
La olimpiada de TÎC, î n șchimb, am participat
doar la proba de examen, aș a ca pe aceașta olimpiada
o așociez î n mare parte cu cele 5 ore î n care
am î ncercat șa dau tot ce am mai bun. Dupa
șușt inerea propriu-zișa a probei a trebuit șa ma
î ntorc acașa , deoarece, a doua zi, am plecat î n Polonia
î ntr-o mobilitate a unui proiect Eramuș. Am
ra maș î nșa cu o impreșie foarte buna î n ceea ce
priveș te oraș ul (nu prea mare, î nșa cochet) ș i cu
o organizare deoșebita . Î n pluș, feștivitatea de
deșchidere a foșt cea mai dra gut a la care am așiștat pa na acum. Organizatorii
ne-au prega tit doua videoclipuri de prezentare a oraș ului ș i a iștoriei
șale, iar dișcurșurile t inute de domnii profeșori au aduș za mbete
pe buzele tuturor.
Pe ca t de dificila a foșt prega tirea pentru olimpiade, pe ata t de
pla cute au foșt ș i zilele petrecute acolo. A foșt o experient a minunata ,
care m-a î ncurajat î n acelaș i timp șa munceșc mai mult pentru ca pe viitor
șa obt in rezultatele pe care mi le doreșc.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Participare la
etapa națională
a Olimpiadei de
INFORMATICĂ
ONI 29023
Benchea Matei
Ar fi nedrept șa î ncep șa poveșteșc deșpre evenimentele de la Bucureș ti
fa ra șa aminteșc ma ca r “minunata” curșa cu trenul pa na acolo. Din motive care,
trebuie șa recunoșc ș i pa na la ora așta, î mi șunt necunoșcute, am aleș șa fac o
noapte-aproape-alba î nainte de ziua pleca rii, creza nd (cu extraordinar de multa
naivitate) ca o șa apuc ca teva ore de șomn pe tren. Dupa cum am aflat mai
ta rziu, un vagon plin cu vreo 40 de olimpici la informatica nu ește nici pe departe
unul liniș tit. Fie ca te uitai pește șcaun ș i vedeai cel mai intenș meci de
poker jucat vreodata , fie ca auzeai undeva din șpate o dișcut ie incredibil de ciudata
deșpre cum rmq-ul șe poate face î n O(n) (nu ș tiu ce inovat ie chinezeașca
recenta ), fie ca auzeai pe careva recita nd Kafka șau așiștai la un șpectacol de
ștand-up comedy, toate au fa cut ca planul cu șomnul pe care î l prega tișemn
acașa șa zboare imediat pe geam. Cred ca acum ește, de așemenea, momentul
perfect șa fac o obșervat ie legata de dișcrepant a dintre opinia generala așupra
informaticienilor ș i realitatea aceștora. Contrar opiniei generale ca aceș tia reprezinta
niș te oameni cu adeva rat unidimenșionali, care au î n cap ș i șe ocupa
doar cu niș te probleme incredibil de grele pe care nici ei nu le î nt eleg î n totalitate,
ei reprezinta niș te oameni mai diverș i deca t apare ochiului. Deș i nu o șa
neg ca șe ga ndeșc deștul de mult la probleme, lucru care, cred eu, șe datoreaza
unei dorint e arza toare de reprofilare (ca șa fiu corect, cheștie mai fruștranta
deca t informatica nu exișta , deci nu pot șa condamn pe nimeni). La șa nd gluma
la o parte, chiar am ra maș șurprinș de ca t de vașt poate șa fie arșenalul de
cunoș tiint e a colegilor mei din lot. Am ajunș de la a avea dișcut ii deșpre albume
hip-hop ș i influent a lor așupra muzicii, la explicarea unor trucuri de magie,
reproducerea broaș telor ș i la comentarii așupra lucra rilor lui Camuș.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Benchea Matei
Revenind la evenimentele efective, la vreo 6 ore dupa pa ra șirea Îaș ului
(polul nord wannabe la acea vreme) am ajunș î n capitala . Trebuie șa șpun ca
Bucureș tiul nu te loveș te din prima cu impreșia unui centru tehnologic ș i academic
al t a rii, nici cu cea a unei jungle de beton î n care aerul șemicurat e o raritate,
ci cu cele mai șcumpe cafele la aparat pește care am trecut vreodata .
Dupa ce am navigat put in cu metroul (ș i acum t in minte, a patra ștat ie fa ra șa
numa ra m Gara de Nord) am ajunș la deștinat ie: partea de șud a Sectorului 1,
undeva î n apropierea Univerșita t ii Politehnice (locul unde aveau șa șe î nta m-
ple majoritatea lucrurilor din urma toarele 5 zile). Cazarea la ca mine a foșt
parca o lupta șhaolin a caracterului bucureș tean cu cel ieș ean, dat fiind ca nici
profeșorii noș tri, nici reșponșabila de ca min nu puteau șa cada de acord cine
î n care camera șta , fapt care ne-a dat vreo 30 de minute șa deșcoperim î mprejura
rile (foarte important șa beneficiem de o harta mentala a arealului î n care
ne aflam, dat fiind ca zona ca minelor era foarte central, fat a î n fat a cu Da mbovit
a, ș i aglomerata ). Trebuie șa fac acum aprecierile de rigoare (care î n aceșt
caz nu pot șa fie mai șincere) legate de ca t de buna a foșt cazarea efectiva : aș a
-zișul ca min î n care am ștat aducea mai mult a hotel, dat fiind ca era ieș it din
renova ri doar de vreo 4 zile. Dupa ce am deciș pe laptopul cui o șa ne uita m la
șeriale î n șerile urma toare, eu ș i cei 3 minunat i colegi de șuferint a din camera,
am plecat șpre feștivitatea de deșchidere a olimpiadei.
Dupa cum va imaginat i, ca orice alta feștivitate de deșchidere, la oricare
alta cheștie, aș a-zișa ceremonie a foșt una cel put in plictișitoare – un maraton
de enumerare șponșori ș i ca teva cuvinte de î ncurajare de la ș efii comișiilor
care aveau șa ne rupa șpatele (ata t metaphoric, ca t ș i propriu) cu problemele
pe care le-au propuș (o șa ajungem ș i la așta). La finalul deșchiderii am foșt
invitat i pentru prima data la cantina, unde am avut o cina pe cinște. Î n timp ce
î nfulecam, realitatea faptului ca ma ine aveam șa dau proba de olimpiada m-a
lovit pește cap, ca un croș eu profeșionișt. Nu era vorba ca nu eram prega tit
din punct de vedere al teoriei pe care trebuia șa o ș tiu, dar aveam impreșia ca
nu iau deștul de î n șerioș faptul ca eu chiar ma aflam acolo ș i ca , din cauza așta,
avea șa ma aș tepte un inevitabil eș ec ziua urma toare. M-am panicat ș i am
plecat mai repede de la cina . Nu ș tiu unde doream șa ajung, doar voiam șa
merg, șa -mi adun put in ga ndurile ș i șa ma mint cumva ca totul va fi roz. M-am
plimbat î n jur de o ora pe malul Da mbovit ei ga ndindu-ma la multe ș i î n acelaș
i timp la nimic. Nu fa cușem niciun progreș î n a î mbuna ta t i șituat ia, dar ma -
car ma oboșișem put in. Trebuie șa fac o paranteza aici, Bucureș tiul chiar e
frumoș șeara, luminile de la toate cla dirile de șticla șe reflecta î n apa ș i șe
creaza o aura aparte – ș i ma mai mira ca ata t ia șcriitori ș-au mutat aici. Prima
mea zi de ONÎ șe termina odata cu știngerea data mai devreme (lucru care a
avut șenș doar a doua zi, conșidera nd ca am foșt trezit i la 5:50).-
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Etapa națională a Olimpiadei de INFORMATICĂ
A doua zi, ziua cu proba efectiva de olimpiada
a î nceput mai degraba ca o zi de armata .
Trezirea ș-a fa cut la 6 fa ra 10, paturile fa cute
pa na la 6 ș i plecarea la 6.30. Se șimt ea î ntradeva
r ca ș i ca nd am fi plecat la ra zboi, mutre
șerioașe ș i concentrate oriunde aruncai cu
privirea. Dupa un mic dejun foarte rapid neam
gra bit ca tre centrele de concurș (erau 3 la
numa r) – î n cazul meu am fugit ca t de repede
am putut pa na la Facultatea de Robotica , loc
unde am foșt primit î ntr-o șala de 3Dprinting.
Împreșionant e un cuva nt care șubeștimeaza
mult acea șala , iar aceașta deșcriere
e una cu care aveam șa ma obiș nuieșc î n zilele
urma toare: la fiecare mașa era o imprimanta
3D, iar î n acele imprimante șe aflau “tipa rit i” niș te șuport i care ne t ineau
datele de conectare pe platforma de concurș (î mi pare foarte ra u ca nu ne-au
la șat șa î i luam dupa cu noi, dar trebuie șa va șpun, erau draga laș i). Starea de
ziua trecuta era aproape inexiștenta (omora ta de șomn preșupun), aș a ca eram
gata șa -mi ștorc creierii, ca t de mult puteam pentru urma toarele 4 ore.
Înformatica competitiva ește foarte intereșanta din prișma faptului ca ,
indiferent ca t de mult ai î nva t a teorie ș i algoritmi care mai de care mai rafinat i,
niciodata nu o șa fii complet gata pentru o problema noua care î t i ieșe î n cale.
Uneori te rega șeș ti î n poștura î n care trebuie șa reinventezi roata, iar alteori te
î ntrebi de ce 1+1 nu î t i da 2 – așta preșupun ca o face mult mai echilibrata deca
t alte dișcipline ș i, î n acelaș i timp, mult mai competitiva . Cele 3 probleme pe
care le-am avut de rezolvat î ntruchipeaza literalmente aceșt fapt.
O șa -mi î ncerc acum î n ca teva ra nduri șa le deșcriu pe șcurt (î n eventualitatea
cazului î n care ește cineva intereșat de ele):
1-arcade: relativ la nivelul problemelor de nat ionala , una deștul de șimpla ,
problema de implementare bazata pe șimularea miș ca rii dupa anumite reguli
(așta pentru prima cerint a ) ș i aflarea unui timp minim de parcurgere a unui
trașeu – deștul de uș or rezolvabil cu un lee șau bfș (așta pentru a doua cerint a );
2-matrice: problema care mergea mai bine la olimpiada de matematica ,
problema de combinatorica care șe rezolva printr-un truc incredibil de greu de
ga șit î n algoritmul lui Euclid extinș șau printr-o dinamica cu un buffer;
3-comun: de departe cea mai grea problema dintre toate (nimeni nu a reuș
it șa o faca ), o problema cu o combinat ie dintre o dinamica pe șta ri exponent i-
ale ș i backtracking + ș iruri de caractere – combinat ie letala de cele mai multe
ori.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Benchea Matei
Dupa cele 4 ore de concurș m-am î ntorș deștul de fericit la ca min cu
187/300, dupa care au urmat cam tot ata tea ore de dișcutat șolut ii ata t cu profeșorii,
ca t ș i cu ceilalt i concurent i (daca e șa punctez un lucru care ma face șa
iubeșc informatica a șta e: dișponibilitatea oamenilor șa dișcute unii cu alt ii probleme
care mai de care mai grele, la șa nd la o parte orice forma de șpirit competitiv
șau orgoliu). Întereșant au foșt evenimentele din șeara reșpectiva ; conșidera
nd faptul ca la Univerșitatea Politehnica avea loc cel mai mare turneu open de
e-șportș de anul aceșta (din Roma nia), am avut ocazia șa așișta m la finala de
CS:GO ș i chiar șa î nta lnim juca torii profeșioniș ti (chiar nu pot șa t in minte vreun
nume, dar pot șa va șpun ca erau niș te oameni grozavi). Dupa ce șe î ntunecașe
de-a binelea am fa cut curșe cu trotinetele electrice î n ploaie pa na am ajunș la
camin. Multe runde de blackjack ș i poker, precum ș i șeriale care mai de care
mai diverșe ne-au ocupat timpul pa na pe la 4 dimineat a, care a reprezentat de
altfel ș i finalul celei de-a doua zile de ONÎ.
A treia zi, ziua premierii, a foșt de departe cea mai plina dintre toate. Î nca
de dimineat a ne-am î mpa t it cu niș te grupuri de ștudent i care aveau șa ne prezinte
î ntreaga Univerșitate Politehnica cu toate faculta t ile aceșteia (trebuie șa
apreciez ca t de mare era campușul univerșita t ii – am merș î ncontinuu 4 ore ș i
nu am reuș it șa parcurgem nici juma tate). Am reuș it șa vedem proiecte de AÎ
șecurity fa cute de ștudent ii de la AC, proiecte care șe ga șeșc acum î n cadrul șediilor
Google din t ara , care au foșt fa cute î n laboratoare dedicate cerceta rii din
cadrul univerșita t ii (ș i eu care credeam ca laboratorul de chimie e mare lucru).
Ne-a foșt prezentat de așemenea un curș de șyștem engeneering (nu mai t in
minte daca fix aș a șe numea), curș î n cadrul ca ruia am va zut cu ochii noș trii
cum funct ioneaza o fabrica prin intermediul unei mini-fabrici de bere conștruita
î n laborator, urma nd o lect ie deșpre șișteme binare. Am teștat proiecte VR fa -
cute de ștudent i (eu unul am teștat un “tourișm șimulator” prin intermediul ca -
ruia puteam șa ca la toreșc la cele mai intereșante atract ii turiștice din Roma nia
șta nd pe șcaun). Ne-a foșt prezentata o maș ina care cu care univerșitatea a concurat
la competit ii de karting, bolid care, evident, tot de ștudent i a foșt conștruit.
Am așiștat la un curș de Rușt (un limbaj de programare șuper future-proof)
ș i am ba ut cafea cu niș te robot i umanoizi (robot i care pe la nga ca puteau șa prepare
ei î nșuș i cafeaua, puteau șa t i-o ș i aduca î n ma na ).
E mult mai impreșionant atunci ca nd ma ga ndeșc ca toate aștea au reprezentat
doar juma tate din lucrurile pe care trebuia șa le facem, dar la urma urmei
trebuia șa ajungem la feștivitatea de premiere.
Dupa o ora de prega tire am plecat șpre Aula Magna, probabil cea mai impreșionanta
șala î n care am pa ș it vreodata. Feștivitatea a debutat cu multe dișcurșuri
șușt inute ata t de diferit i profeșori, ca t ș i de reprezentant i ai diferitor
mari corporat ii tech (Google, Orange, Amazon ș i Facebook), dișcurșuri care,
trebuie șa recunoșc, au foșt printre cele mai bune pe care le-am auzit.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Etapa națională a Olimpiadei de INFORMATICĂ
Reprezentantul
Google Roma nia a î ncheiat
apoteotic șeria de dișcurșuri
cu legendarul citat
a lui Steve Jobș: “ștay
hungry, ștay foolișh”, citat
î n urma ca ruia șala
parca a explodat de frenezie.
A urmat decernarea
premiilor ș i a medaliilor.
Cu multa ma ndrie
(dar ș i mai multa modeștie)
șpun ca m-am î ntorș
cu o ment iune ș i cu medalia
de argint.
Î ntoarcerea la ca min ș-a șimt it ca î ntoarcerea acașa dupa ca ș tigarea unui
ra zboi – glorioș i, dar foarte oboșit i. Chiar ș i aș a, oboșeala nu a ștat î n calea dorint
ei teribile de a ne petrece rezultatele. Cu alte cuvinte șpuș, party ștudent eșc pa -
na la 3 dimineat a. Petrecerea nu putea șa dureze mult î nșa , ca ci urmau barajele.
Î n urma toarele 2 zile au avut loc barajele pentru șelect ia lotului la rgit pentru
liceu, altfel șpuș 2 zile cu ș edint e de 5 ore de holbat la ecran pa na reuș eam șa
leg ca teva idei pentru a trimite șolut ii cel mult șemi-decente la niș te probleme
care, la ora reșpectiva cel put in, ma depa ș eau complet (acum ca ma uit î napoi nu
erau chiar ata t de impoșibile pe ca t le-am crezut (șecvxor e mai mult deca t
fa cubila cu o dinamica pe frecvent e, iar î mpiedicat șe face cu heavy path
decompoșition (dar nu ștau șa intru î n ama nunte acum), dar realizarea așta a venit
2 luni prea ta rziu). Î n orice caz, reștul celor 2 zile a foșt petrecut la ca min, ca ci
vremea șpecific londoneza ne-a dejucat orice planuri aveam de a vizita capitala.
La finalul zilei 5 î nșa , dupa aflarea reprezentant ilor lotului la rgit (printre care
cred ca e uș or de ghicit ca nu m-am numa rat), a avut loc o cina feștiva î n cadrul
ca reia am celebrat liceenii care aveau șa șe lupte pentru locurile la olimpiadele
internat ionale (î n momentul î n care șcriu așta, echipa pentru ÎOÎ ește deja șelectata
). Cadrul feștiv ș-a î ncheiat cu o reculegere generala a clipelor frumoașe tra i-
te la Bucureș ti, dat fiind faptul ca ziua a cincea era ș i ultima zi completa pe care
aveam șa o petrecem î n capitala .
Acum ca ștau ș i ma uit î napoi, ONÎ a foșt mai mult deca t orice altceva o experient
a educativa , ș i nu vorbeșc de curșurile la care am așiștat ș i nici deșpre î n-
delungatele dișcut ii așupra problemelor, ci î nșa ș i deșpre faptul ca am foșt puș i
î ntr-o șituat ie șimilara cu cea î n care te ga șeș ti î n mijlocul oceanului ș i trebuie șa
î nnot i ca șa șupraviet uieș ti, am foșt puș i î n ipoștaze dificile pentru care nu eram
prega tit i (nu ne-am luptat noi cu lei, dar efortul a foșt unul comparabil).
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Benchea Matei
Nu reuș eșc aproape niciodata șa șubliniez ca t de important ește șa fim
școș i, ca teodata total, din zona noaștra de confort, șa fim aruncat i la lei doar cu
pumnii goi drept mijloace de apa rare – cred ca aceșt tip de experient e reuș eșc
șa ștoarca mereu ce-i mai bun dintr-un om, iar aceșt fapt șe datoreaza î n mare
parte lipșei limita rii la lucrurile pe care le cunoaș tem deja. Ca nd șuntem pe
cont propriu î ntr-un mediu ștra in șuntem fort at i șa improviza m, șa venim cu
mijloace ș i metode noi de a rezolva anumite probleme, șa ne foloșim mai mult
creativitatea deca t memoria, proceș care tranșforma creierul uman, î l face mai
verșatil ș i î i î mboga t eș te î nt elegerea principiilor pe care șe bazeaza . Întereșant
e ca aceșt fapt nu șe rezuma la rezolvarea problemelor de informatica , nici la
cele de mate șau fizica , e un fapt de generalitate maxima , dat fiind ca abșolut
orice activitate umana ne poate lua prin șurprindere î ntr-un mod șau altul. Un
alt lucru intereșant e ca fiecare experient a noua ne lașa o anumita “șete” – mereu
vrem urma toarea provocare, mereu vrem șa reuș im ceva mai mult deca t am
reuș it deja; am obșervat așta pe curșa î napoi la Îaș i – ga ndul nu-mi era la ca t de
fericit ar trebui șa fiu pentru rezultatul pe care l-am obt inut, ci la cum ar trebui
șa ma prega teșc ca șa -l obt in pe urma torul. Cred ca așta e o reprezentare efectiva
a citatului ca drumul ește mai important deca t deștinat ia (trebuie șa recunoșc
ca șpușele lui Doc din filmul Carș -“e doar o cupa goala ”- nu puteau șa fie
mai adeva rate). Ca nd ma uit la ONÎ 2023 nu o șa ma ga ndeșc la medalia care
ata rna la mine î n camera, ci la orele pe care le-am petrecut î n fat a unor probleme
pe care am reuș it șa le depa ș eșc treptat ș i “micile victorii” pe care le-am obt
inut atunci ca nd am reuș it î ntr-un bun final șa î nt eleg o cheștie la care ma chinuișem
zile la ra nd (da Mo, ma refer la tine).
Munt ii î ntodeauna par mai î nalt i atunci ca nd șunt privit i de la poale, iar
unele lucruri chiar par impoșibile atunci ca nd nu șunt î ncercate. La î nceputul
clașei a noua m-am aflat ș i eu la poalele muntelui, am crezut ca șucceșul (din
aceșt punct de vedere cel put in) ește rezervat doar celor cu condit ie de geniu
șau care beneficiaza de cele mai bune mijloace de prega tire. Aproape 2 ani ș i 2
nat ionale mai ta rziu pot șa ma uit î napoi ș i șa șpun cu mare șigurant a ca ma î n-
ș elașem amarnic; nu șpun ca ar fi uș or – ca ci cu șigurant a nu ește – dar nu ește
nici pe departe impoșibil. Nu ește nevoie șa ai ceva gena de om care șe ridica
categoric din punct intelectual pește reștul, ci doar de multa (ș i aici trebuie șa
șubliniez), foarte multa ra bdare, de multe ore șacrificate ș i de o pla cere arza -
toare de a o face.
Nu uitat i, șucceșul ește ga șit de cele mai multe ori de cei care șunt prea
ocupat i șa î l caute.
Sper șa ne vedem la ONÎ î n 2024.
Jurnal de adolescent CLASA A X-A C
Momente
Competiția de robotică FIRST Tech Challenge
Final de an școlar
La Facultatea de Administrarea Afacerilor din Iași
Excursie la Iași
Muzeul de istorie si etnografie
din Târgu Neamț
Casa memorială “Veronica Micle”
din Târgu Neamț
Preocupări din timpul
acestui an școlar
JURNAL de ADOLESCENT
Revista clasei a X-a C
An școlar 2022-2023
Diriginte,
Prof. Emilia-Felicia Coșniță
ÎSSN 2668-4713
ÎSSN-L 2668-4713