Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
occidentul romanesc
www.occidentul-romanesc.com Publicaţie lunară în limba română - ediţia de Spania
ZIAR
GRATUIT
Anul XI - Nr. 126 / 24 pagini
OCTOMBRIE 2021
Occidentul Românesc este o publicaţie independentă. Nu are niciun fel de afiliere politică sau religioasă!
Pagina 12-13
Concurs unPi
Asociația unPi și Occidentul Românesc te
invită la un concurs inedit:
Câștigă un calculator unPi pentru copilul tău!
„Ghicește unde este realizată fotografia cu Ciprian Manea, specialist în industria
IT, stabilit în Finlanda de 20 de ani, inițiatorul și fondatorul «Asociației unPi pentru
Școlari» (poza este făcută în Spania) și trimite locul geografic. Detalii, în interviul
de la pagina 12 - 13…”
Comisia Europeană
a aprobat Planul de
Redresare şi Rezilienţă
al României
„Președintele Iohannis:
Aprobarea sa reprezintă un
moment simbolic, de o mare
importanță pentru viitorul țării
noastre. Acest Plan este...”
Pagina 04
Cumpărarea unui imobil
pas cu pas
„În articolul de luna aceasta
voi expune câteva elemente pe
care trebuie să le cunoașteți
la cumpărarea unui imobil
în Spania, la ce trebuie să
fiți atenți când solicitați un
împrumut ipotecar și cum...”
Pagina 07
Valentin Burada: După
Afganistan, ce urmează
pentru noi?!
„În ciuda poncifului potrivit
căruia românii sunt un popor
primitor, opinia publică în
majoritate respinge refugiații,
mai ales pe cei musulmani.
Vuvuzelele naționaliste din...”
Pagina 17
Ministrul Aurescu a
inaugurat expoziția
„Tezaure arheologice din
România”
„Ministrul român al afacerilor
externe a inaugurat la Muzeul
Național de Arheologie din
Madrid, joi, 30 septembrie a.c.,
alături de omologul său...”
Pagina 06
„Tirul cu arcul nu mi-a
schimbat viața, ci a devenit
viața mea!”
„La 18 ani, Beatrice Miklos
este dublă campioană
europeană la tir cu arcul și
deține numeroase alte titluri
naționale și internaționale. De
șapte ani însă...”
Pagina 08-09
Islanda deține secretul
împotriva abuzului de
droguri, alcool și țigări în
rândul adolescenților
„În Islanda, fumatul, consumul
de alcool și de droguri au
fost eradicate în rândul
adolescenților de mai bine de
20 de ani…”
Pagina 19
02 OCTOMBRIE
2021
Adrese şi informaţii utile
REPREZENTAREA
DIPLOMATICĂ A ROMÂNIEI
ÎN REGATUL SPANIEI
Ambasada României în Spania • Adresa: Avenida de Alfonso
XIII nr. 157, Madrid 28016, •Telefon: 0034/913 501 881 (5 linii)
•Fax: 0034/913 452 917 •Web: madrid.mae.ro •E-mail: secretariat@
embajadaderumania.es •Facebook: www.f acebook.com/ ambasada.
madrid •Probleme de muncă şi sociale: E-mail: agregado.trabajo@
embajadaderumania.es •Birou de promovare economică şi comercială:
E-mail: oficina.comercial@ embajadaderumania.es
Secţia Consulară a Ambasadei României la Madrid •Adresa: Avenida
de la Albufera nr. 319, 28031 Madrid •Telefon: 0034/ 917 344 004 (5
linii) •Fax: 0034/914 165 025 • E-mail: contact@ informatiiconsulare.
ro • Program cu publicul: luni-joi 09:00-17:00, vineri 09:00-16:00
•Jurisdicţii consulare: León (León, Palencia, Burgos, Zamora,
Valladolid, Soria, Salamanca, Avila, Segovia), Insulele Canare (Las
Palmas, Santa Cruz de Tenerife) •Telefon de urgenţă: 0034/649 656
032 (doar pentru cazuri de deces sau accidente rutiere)
Consulatul General al României la Barcelona •Adresa: Calle San
Juan de la Salle 35 bis, 08022 Barcelona •Intrare pentru public:
C/Alcoi 22, colţ cu C/San Juan de la Salle, Barcelona •Telefon:
0034/934 181 535, 0034/934 344 223 •Fax: 0034/934 341 109 •Email:
contact@ informatiiconsulare.ro, consuladogeneralenbarcelo@
telefonica.net •Site web: http:// barcelona.mae.ro •Program cu publicul:
luni-vineri 09:00-17:00 (între orele 09:00-14:00 se primesc cererile
pentru servicii consulare, între orele 15:30-16:30 se eliberează documentele
solicitate) •Jurisdicţii consulare: Catalonia (Barcelona, Girona,
Lerida, Tarragona), Insulele Baleare
Consulatul General al României la Bilbao •Adresa: Plaza Circular
nr. 4, etaj 1, 48001 Bilbao •Telefon: 0034/944 245 177 •Fax:
0034/944 245 405 •Email: contact@ informatiiconsulare.ro •Program
cu publicul: luni-joi, 09:30-17:00 (09:30-14:00 se primesc solicitările
pentru serviciile consulare, între orele 16:30-17:00 se eliberează
documentele solicitate) •Telefon de urgenţă: 0034/608 956 278 (pentru
cazuri de deces sau accidente rutiere) •Jurisdicţii consulare: Galicia
(La Coruña, Lugo, Pontevedra, Orense), Asturia, Cantabria, Ţara
Bascilor (Alava, Guipuzcoa, Vizcaya), Navarra, La Rioja
Consulatul României la Castellón de la Plana •Adresa: Avenida
Valencia s/n, esquina Rambla de la Viuda, 12006 Castellón de la Plana
•E-mail:contact@ informatiiconsulare.ro •Telefon: 0034/964 212 446,
0034/964 203 331, 0034/964 216 172 •Fax: 0034/964 257 053 •Site
web: http://castellon.mae.ro/ •Telefon de urgenţă: 0034/677 842 467
(numai pentru cazuri de deces, accidente sau alte situaţii de dificultate
deosebită) •Program cu publicul: luni-joi: de la 09:00 la 13:30 (preluare
documente; cererile pentru acte notariale se depun la ghişeu, fără
excepţie, înainte de orele 13.00), de la 15:00 la 16:30 (eliberare acte);
vineri: 09:00-11:30 (preluare documente; cererile pentru acte notariale
se depun la ghişeu, fără excepţie, înainte de orele 11.00), 12:00-13:00
(eliberare acte), 14:00-15:30 (oficiere căsătorii, probleme cetăţenie,
audienţe etc., cu programare), 15:30-16:30 vize (primire cereri de
acordare a vizei de intrare în România, eliberare vize, cu programare);
închis în zilele de sărbători legale din România. •Jurisdicţii consulare:
Comunitatea Valenciană ( Valencia, Castellón, Alicante)
Consulatul României la Ciudad Real • Adresa: Calle Mata 37,
13004, Ciudad Real •Telefon informaţii consulare: 0034/926 226
825 •E-mail: contact@informatiiconsulare.ro •Fax: 0034/926 231
170 •Program cu publicul: luni-joi: 09:00-14:00 depunere documente
pentru servicii consulare, 16:00-17:00 eliberarea actelor; vineri: 09:00-
17:00 doar servicii programate (audienţe, oficieri casatorii, depuneri
juramânt, penitenciare etc.) •Telefon de urgenţă: 0034/609 513 790
(doar pentru cazuri de arestare, deces sau accidente rutiere) •Jurisdicţii
consulare: Comunitatea Castilia-La Mancha (Toledo, Ciudad Real,
Albacete, Guadalajara, Cuenca), Extremadura (Caceres, Badajoz)
Consulatul General al României la Sevilla •E-mail: contact@informatiiconsulare.ro
•Telefon: 0034/954 233 243, 0034/954 230 947,
0034/954 624 053 •Program cu publicul: luni-vineri, orele 09:30-14:00
pentru primirea solicitărilor, orele 15:30-16:30 pentru eliberarea documentelor
•Telefon de urgenţă: 0034/648 212 169 (va fi utilizat strict
pentru cazuri de urgenţă, accidente şi decese) •Jurisdicţii consulare:
Andaluzia (Huelva, Cádiz, Málaga, Sevilla, Cordoba, Jaen,
Granada), Regiunea Murcia, oraşele autonome Ceuta şi Melilla
Consulatul României la Zaragoza: Adresă: Calle Camino de Las
Torres nr. 24, 50008 Zaragoza •Program cu publicul: luni- vineri, orele
9.00 -14.30 pentru depunerea documentelor în vederea procesării (doar
cu programare prealabilă online pe www. econsulat.ro), orele 14.30-
15.00 eliberarea pașapoartelor și a altor documente solicitate prin intermediul
oficiului consular (fără programare). •Informații consulare
pentru cetățeni români: Telefon: +34 976 481 429; +34 976 093 063
- aceste numere de telefon sunt conectate direct la call-center-ul consular
care funcționează la București în cadrul Ministerului Afacerilor
Externe. •E-mail: contact@ informatiiconsulare.ro • În cererea de
informații trebuie să precizați orașul și provincia de rezidență, pentru
a primi informații consulare specifice în funcție de zona geografică.
• Site-web: https://zaragoza.mae.ro •Jurisdicție Consulară: Comunitatea
Autonomă Aragón, respectiv provinciile Zaragoza, Huesca și Teruel.
Această ediție a fost tipărită cu sprijinul Secretariatului General al
Guvernului - Departamentul pentru Românii de Pretutindeni.
Conţinutul acestei ediţii nu reprezintă poziţia oficială a Secretariatului
General al Guvernului - Departamentul pentru Românii de Pretutindeni.
Publicație lunară gratuită
Produs și editat de:
EL OCCIDENTE RUMANO
Depósito Legal: M-30588-2013
COORDONATOR PROIECT:
Michael Harrison Cronkite
FONDATORI:
Kasandra Kalmann Năsăudean
Florin Valentin Barbu
CO-FONDATORI:
Răzvan Ionescu
Dan Aurelian Pătrașcu
Michael Harrison Cronkite
DIRECTOR EDITORIAL:
Kasandra Kalmann-Năsăudean
MARKETING-PUBLICITATE:
Dan Aurelian Pătrașcu
Alina Marinescu Ortiz
SECRETAR DE REDACȚIE:
Andra Costandache
REDACTOR-ȘEF:
Dan Caragea
REDACTOR-ȘEF ADJUNCT:
Ilinca Fodor Van Scheyk
SENIORI EDITORI:
Letiţia Coza
Gabriela Căluțiu Sonnenberg
Vavila Popovici
Zoe Stoleru Martí
CONTACT:
redactia@occidentul-romanesc.com
kasandranasaudean@occidentulromanesc.com
www.occidentul-romanesc.com
Kasandra Kalmann-Năsăudean
Jurnalist investigații,
membru CCNMA,
director editorial - OR
Cuvânt înainte OCTOMBRIE
2021 03
„Talentul este ceea ce ne lipseşte pentru a
dispreţui sau a distruge ceea ce am făcut!”
S-a luat cu mâinile de cap
toată suflarea de la Bruxelles.
Huzur ca în România, mai
rar! Eu mă şi mir că nu s-au
trezit încă să dea mai repede
buzna, să ia locurile de
muncă românilor de acasă.
Parcă o şi văd pe alde von
der Leyen cum încearcă să
se strecoare neobservată la
coada de la oficiul forţelor
de muncă din Bucureşti, să
prindă şi ea un job, că ăla
de la Comisie acuşi, acuşi
se gată. Din buget, din buget,
altfel cum?! Şi pensiile
au crescut cu vreo 8 sau 9
bani, nu e clar încă, dar lucrările
de doctorat ale experţilor
guvernamentali în statistici
economice şi sociale
vor fixa definitiv înălţimea
acestei fabuloase ştachete
pe care nimeni nu o credea
abordabilă.
Oriîncotro se uită guvernanții
noștri creşte ceva. Chiar
şi dumnealor au crescut. Ca
guvernanţi. Au crescut în maturitate,
în capacitate operaţională,
în înţelegerea şi abordarea
rezolutivă a celor mai
complexe probleme ale societăţii
româneşti. Cât ne costă
învăţarea şi creşterea asta a
lor, nu are rost să mai socotiţi.
Adăugaţi încă trei, patru
zerouri la coada numerelor
din ediţia anterioară şi aveţi
o aproximare decentă.
Linişte, vă rugăm, la guvern
se lucrează şi se creşte!
Cresc... cresc toate cele. Şi
preţurile cresc mai ceva ca
Vrejul de fasole a lui Jack.
Am luat-o din timp, din vară,
cu gazele şi electrica, dar până
în iarnă o să crească orice preţ
doriţi dumneavoastră, de o să
răsune ţara. De bucurie, desigur!
Aşa e în economia de
piaţă. Creşte economia, cresc
şi preţurile. Da ce, ele nu sunt
parte din economie? Creşte
economia, cresc şi datoriile
publice, private, toate într-o
egalitate! Păi, nu-i asta reţeta
liberală standard pentru succes
şi propăşire?! Economia
e economie, are regulile ei, nu
aşa cum „crede” toţi ageamiii!
Creşte una, musai creşte şi ailaltă!
E mâna nevăzută, vericule!
Ea le aşază pe toate.
De aia creşte şi inflaţia,
de aia cresc deficitele, de aia
creşte expunerea pe finanţare
din buzunarul altora, adică al
ălora care mai au ceva bani la
ciorap, ori care au tiparniţe
la discreţie şi pot aproviziona
cu împrumuturi pe oricine.
Păi ce, doar economia
creşte! Creşte tot ce mişcă şi
e viu. Iaca, bunăoară, covidul!
Nici nu s-a întors bine
Arafat din concediu şi de
la nici câteva zeci de cazuri
pe zi s-a ajuns într-o lună la
câteva mii. Până spre iarnă,
șase sau șapte mii de cazuri
la hectar sunt ca şi realizate.
Culegem viile şi umplem
butiile cu vin; culegem câmpul
şi bucatele cu care umplem
hambarele, păi culegem
şi covizii ca să umplem spitalele
care ajunseseră peste
vară să şadă goale şi triste de
se bătea personalul medical
de muscă şi era cât pe ce să
cadă în depresie din lipsă de
activitate. Acu, e clar, creşte!
Creşte viguros. Aşa-i în societatea
post-modernă, toate
sunt corelate şi aşezate pe o
şină. Toate... cresc şi unde
nici cu gândul nu gândești.
Bunăoară, creşte personalul
ministerului de interne. Cu
miile. O fi nevoie, că de...,
dacă se împute treaba mai rău
pe final de an, de guvernare,
de mandat sau de mai ştiu
eu de ce, e nevoie de băieţii
ăia vânjoși să iasă la zăpadă
şi să dea. Nu, nu cu lopata,
ce naiba, suntem un stat de
drept, european, civilizat; cu
bulanul şi, la nevoie, cu gazul,
să nu o ia populaţia razna
din cauza creşterii atât de puternic
corelate a sărăciei, cu
spaima şi disperarea în faţa
zilei de mâine.
Toate cresc. Şi şuşanelele
culturale cresc ca ciupercile
după ploaie. Orice scenetă
încropită din trei personaje
şi două situaţii mustind de
vulgaritate şi comic de canal
este „operă teatrală” de
căpătâi, iar bieţii actoraşi
sunt decretaţi instantaneu
„stâlpi ai treatrului românesc”.
După câtă muzică
ratată s-a cântat anul ăsta
la Festivalul Enescu şi după
câte formaţii ori concerte de
încropeală s-au produs pe
scena lui, nu m-aş mira ca
la ediţiile viitoare cel puţin
jumătate din reprezentaţii
să fie susţinute de formaţii
artistice de manele, cu două
secţii obligatorii: culte şi de
mahala. Manelele, vreau să
zic, desigur!
Restul, va fi împlinit cu
muzica viitorului, doar prime
audiţii mondiale, de sertar, pe
care nu le-a mai cântat nimeni
niciodată, compuse de iluştrii
de care nu a auzit nimeni, dar
care vor înnobila cu producţiile
lor colecţia tot mai largă
de eşecuri şi rateuri de răsunet
mondial a ceea ce a fost
cândva Festivalul dedicat lui
Enescu şi muzicii sale!
Ce mai, totul creşte! Logic,
legic, inevitabil. Chiar
şi cancerul politic care roade
din interior, fibră cu fibră, rădăcină
cu rădăcină, viaţa. A
ei, a României, şi a noastră, a
tuturor românilor, fie că trăim
prin „străinătățuri” sau...
acasă.
„Talentul este ceea ce ne
lipseşte pentru a dispreţui
sau a distruge ceea ce am
făcut!” (Paul Valéry)
Iubește și protejează natura!
04 OCTOMBRIE
2021
Actualitate
Comisia Europeană a aprobat Planul
de Redresare şi Rezilienţă al României
Comisia Europeană a aprobat,
luni, 27 septembrie a.c.,
evaluarea pozitivă a Planului
de Redresare şi Rezilienţă
al României, care va putea
primi, astfel, din partea UE,
granturi în valoare de 14,2 mi-
liarde de euro şi împrumuturi
în valoare de 14,9 miliarde de
euro, în cadrul Mecanismului
de Redresare şi Rezilienţă,
anunţă Reprezentanţa CE la
Bucureşti.
În cadrul conferinței de
și a statelor membre”, precum
și pentru „promovarea echității,
a protecției minorităților și a
diversității culturale și pentru
rolul său de creator de punți
de legătură între societățile din
vestul și estul Europei.”
Premiul internațional Carol
cel Mare al orașului Aachen
este conferit anual, începând
cu anul 1950, personalităților
publice sau organizațiilor care
s-au remarcat prin implicarea
deosebită în favoarea unității
europene sau a cooperării între
statele membre.
Pe lista laureaților se află
părinții fondatori ai Comunității
Europene, arhitecții Uniunii
Europene moderne și
reprezentanții mișcărilor depresă
comună a Președintelui
României, Klaus Iohannis, cu
Președinta Comisiei Europene,
Ursula von der Leyen, și cu
Prim-ministrul României,
Florin Cîțu, Președintele
Iohannis a declarat:
„Salut anunțul făcut de
doamna von der Leyen despre
Planul Național de Redresare
și Reziliență al României,
care a primit undă verde de
la Comisia Europeană chiar
astăzi. Aprobarea sa reprezintă
un moment simbolic, de
o mare importanță pentru viitorul
țării noastre. Acest Plan
este rezultatul unui dialog intens
cu Comisia Europeană
din ultimele luni, dar și al unui
efort colectiv instituțional fără
precedent. A fost un proces extrem
de laborios, care a presupus
o muncă extraordinară,
sub presiunea timpului, și le
mulțumesc tuturor celor care
au contribuit la elaborarea cu
succes a acestui Plan.
Finalizarea Planului
Național și aprobarea sa de
către Comisie este însă doar
o victorie de etapă. Am făcut
astăzi un pas important către
ceea ce ne propunem să
realizăm în România în anii
următori, dar provocările majore
încep de abia acum. Implementarea
deplină și la timp
a tuturor măsurilor din acest
Plan este esențială. Vreau să
fim foarte bine pregătiți pentru
etapa cea mai importantă – demararea
și mai ales finalizarea
reformelor pe care ni le-am
asumat. Accesând aceste fonduri
puse la dispoziție de către
Uniunea Europeană, putem
schimba România în profunzime,
putem construi o țară așa
cum ne-o dorim.
Planul Național de
Redresare și Reziliență este
un instrument deosebit de
important pentru România,
care ne oferă, pe lângă
fi nanțarea acțiunilor de redresare
economică, resursele
pentru a implementa
investiții și reforme structurale
esențiale pentru dezvoltarea
țării noastre pe termen
mediu și lung. Toate aceste
resurse financiare reprezintă
o oportunitate extraordinară
pentru noi să investim în
construirea de autostrăzi, în
căi ferate, să modernizăm infrastructura
energetică și de
mediu, să dezvoltăm rețeaua
de spitale, să implementăm
programe de digitalizare în
economie, în administrație,
să investim în infrastructura
din educație și din sănătate.
Pandemia de Covid-19
ne-a arătat foarte clar că
vulnerabilitățile din sistemul
de sănătate au implicații
profunde asupra economiei,
asupra încrederii în guverne
și asupra coeziunii sociale.
De aceea, investițiile în sănătate
sunt un pilon definitoriu
al acestui Plan. Spitalul
Universitar de Urgență
București, pe care l-am vizitat
acum împreună cu doamna
Președintă von der Leyen,
este un exemplu edificator
al contribuției pe care fondurile
europene o aduc la
modernizarea infrastructurii
spitalicești din România.
Prin folosirea acestor fonduri,
pacienții vor benefi cia
de îngrijire de calitate și de
cele mai avansate tehnologii
în domeniu.
Acesta este însă doar începutul,
mai este multă muncă
de făcut de aici înainte. Avem o
responsabilitate uriașă pentru
a ne asigura că banii europeni
vor schimba fața României și
vor aduce o viață mai bună
pentru cetățenii noștri. Împreună
cu acest Guvern, am
reușit, iată, să avem acest
Plan aprobat. Domnule primministru,
domnilor miniștri,
domnilor primari și președinți
de consilii județene, vă cer să
faceți o prioritate absolută din
implementarea reformelor și
a investițiilor prevăzute în
Planul Național de Redresare
și Reziliență!
Este o șansă pe care nu
avem voie să o ratăm - șansa
de a face economia României
mai performantă, mai sustenabilă
și mai bine pregătită
pentru orice criză care mai
poate apărea. Este șansa de
a lăsa generațiilor viitoare o
Românie profund modernizată.
Rămân un partener implicat
al acestei guvernări care
își propune să dezvolte țara
noastră și, împreună, și, cu
sprijinul Comisiei Europene,
al Președintei von der Leyen,
vom mobiliza mediul de afaceri,
toate autoritățile locale
și centrale, astfel încât
Planul Național de Redresare
și Reziliență să fie un succes
major pentru România.”
Președintelui Iohannis i se va decerna Premiul internațional
„Carol cel Mare” al orașului Aachen - Germania
Potrivit unui comunicat al
Administrației Prezidențiale,
sâmbătă, 2 octombrie 2021, la
Aachen, Republica Federală
Germania, Președintelui
României, Klaus Iohannis,
i se va decerna Premiul
internațional Carol cel Mare
al orașului Aachen - Pentru
unitatea Europei.
Comitetul director al
Premiului Carol cel Mare a
decis să acorde Președintelui
Klaus Iohannis premiul pentru
anul 2020 ca recunoaștere
a meritelor în ceea ce privește
„conducerea României pe o traiectorie
pro-europeană, bazată
pe valorile statului de drept”,
pentru „eforturile depuse pentru
consolidarea Uniunii Europene
mocratice din Europa Centrală
și de Est. De asemenea, printre
personalitățile marcante
care au primit acest premiu se
numără și Winston Churchill,
Henry Kissinger, Václav
Havel, Jean- Claude Juncker,
Angela Merkel, Donald Tusk,
Herman Van Rompuy, Martin
Schulz, Papa Francisc, Simone
Veil, regele Juan Carlos al
Spaniei și Papa Ioan Paul al
II-lea, care a primit în 2004
singurul Premiu Extraordinar
„Carol cel Mare” acordat până
în prezent. Ultimii doi laureați
au fost Președintele Republicii
Franceze, Emmanuel Macron,
în 2018, și secretarul general al
Organizației Națiunilor Unite,
António Guterres, în 2019.
06 OCTOMBRIE
2021
Eveniment
Ministrul afacerilor externe
Bogdan Aurescu a avut joi, 30
septembrie 2021, la Madrid,
consultări politice cu omologul
spaniol, José Manuel
Albares Bueno, cu prilejul
vizitei oficiale realizate în
Regatului Spaniei în contextul
aniversării, în acest an, a 140
de ani de relații diplomatice
dintre cele două state.
În cadrul discuțiilor, care
au fost substanțiale și deschise,
ministrul Bogdan
Aurescu a apreciat nivelul
excelent al relației bilaterale
de Parteneriat Strategic dintre
România și Regatul Spaniei
și a exprimat susținerea de-
plină a părții române pentru
dezvoltarea și aprofundarea
cooperării la nivel politic, economic,
sectorial, cultural și al
legăturilor umane. Ministrul
român al afacerilor externe
a evidențiat, totodată, faptul
că dialogul politic dintre cele
două state este unul dinamic,
contactele fiind frecvente și de
substanță. În acest context, l-a
invitat pe omologul spaniol să
efectueze o vizită la București
pentru continuarea dialogului
politic, invitație acceptată cu
plăcere de ministrul Albares.
În plan economic, ministrul
Bogdan Aurescu a subliniat
că, în ciuda impactului
Întâlnire la nivel înalt
la Madrid
negativ pe care pandemia de
coronavirus l-a avut asupra
volumului schimburilor comerciale
bilaterale în 2020,
evoluțiile pentru 2021 sunt
îmbucurătoare. Astfel, la 30
iunie 2021, volumul schimburilor
comerciale bilaterale
a fost de aproape 2,4 miliarde
euro, în creștere cu aproximativ
40% față de perioada similară
a anului trecut. În ceea ce
privește investițiile, a salutat
o prezență consistentă a companiilor
spaniole în România,
dar și faptul că există și numeroase
companii spaniole, în
special micro-întreprinderi și
IMM-uri, create de antreprenori
români în Spania.
Demnitarul român a amintit,
de asemenea, contribuția
importantă pe care comunitatea
românească din Spania o
aduce la dezvoltarea economică
și socială a societății gazdă.
A exprimat aprecieri pentru
sprijinul pe care autoritățile
spaniole îl acordă pentru buna
integrare a cetățenilor români
care aleg să se stabilească în
Regatul Spaniei. A reiterat, în
context, așteptările comunității
române legate de reglementarea
de către autoritățile spaniole
a dublei cetățenii, și anume,
posibilitatea de a-și păstra
cetățenia română, dacă doresc
să o obțină pe cea spaniolă.
Cei doi miniștri au convenit să
continue dialogul pe acest dosar,
a cărui importanță pentru
comunitatea românească este
conștientizată de partea spaniolă,
în vederea identificării
unei soluții.
Ministrul Aurescu a
evidențiat importanta componentă
culturală a relației dintre
România și Spania și faptul că
aniversarea relației bilaterale a
fost marcată, pe întreg parcursul
anului în curs, de o serie
de evenimente culturale și de
diplomație publică, culminând
cu inaugurarea expoziției
„Tezaure arheologice din
România. Rădăcini dacice și
romane”, la Muzeul Național
din Madrid, una dintre cele
mai importante expoziții de
arheologie românești de peste
hotare, pe care a inaugurat-o,
alături de ministrul Albares,
cu prilejul acestei vizite.
A exprimat, totodată,
mulțumirea față de susținerea
acordată de autoritățile spaniole
pentru promovarea cursurilor
de limba, cultura și
civilizația română în școli și
a salutat existența lectoratelor
de limba română în sistemul
universitar spaniol.
Ministrul român al afacerilor
externe a punctat, de asemenea,
interesul României de
a obține rezultate concrete în
contextul Conferinței privind
viitorul Europei, un proces
susținut atât de România, cât şi
de Spania, cele două ţări fiind
puternic angajate în consolidarea
proiectului european. Cei
doi miniștri au abordat, de asemenea,
și dosarul migrație și
azil, fiind subliniată importanța
solidarității la nivel european,
respectiv necesitatea identificării
unei soluții privind un
mecanism flexibil, cuprinzător
și echilibrat, care să țină seama
de interesele tuturor statelor
membre interesate.
În ceea ce privește cooperarea
la nivel multilateral, ministrul
Aurescu a evidențiat
importanța acordată de
Guvernul României aderării la
Organizația pentru Cooperare
și Dezvoltare Economică
(OCDE) și a mulțumit omologului
spaniol pentru susținerea,
de către Spania, a candidaturii
României, reiterată și în cadrul
discuțiilor de astăzi.
În finalul întâlnirii, cei doi
miniștri au lansat un album
aniversar bilingv dedicat celor
140 de ani de relații diplomatice
dintre România și
Regatul Spaniei, iar ministrul
Aurescu a transmis omologului
său întregul filatelic emis
de Romfilatelia cu prilejul
aniversării celor 140 de relații
diplomatice.
Ministrul Bogdan Aurescu a inaugurat expoziția „Tezaure
arheologice din România. Rădăcini dacice și romane”
Ministrul afacerilor externe
Bogdan Aurescu a inaugurat
joi, 30 septembrie
2021, alături de omologul
său spaniol, ministrul afacerilor
externe José Manuel
Albares Bueno, expoziția
„Tezaure arheologice din
România. Rădăcini dacice
și romane”, la Muzeul
Național de Arheologie
din Madrid, cu ocazia vizitei
în Regatul Spaniei.
La eveniment au mai participat
Bogdan Gheorghiu,
ministrul român al culturii,
Miquel Iceta, ministrul
spaniol al culturii și
Sergiu Nistor, consilier
prezidențial al Președintelui
României, alături de directorii
Muzeului Național de
Istorie a României și respectiv
al Muzeului Național de
Arheologie al Spaniei.
Expoziția, realizată prin
colaborarea apropiată dintre
Ministerul Afacerilor
Externe, Ministerul Culturii,
Muzeul Național de Istorie
a României, cu sprijinul
Ministerul Apărării Naționale
și al autorităților spaniole,
constituie un moment deosebit
de important al diplomației
publice și culturale din acest
an, și se bucură de Înaltul
Patronaj al Președintelui
României, Klaus Iohannis,
și al Majestății Sale, Regele
Felipe al VI-lea al Spaniei.
Expoziția reunește 838
de artefacte de excepție de
la 40 de instituții române
și 4 spaniole și urmărește
evoluția istorică a teritoriului
României actuale pe o
perioadă de peste o mie de
ani (sec. VIII î.Hr. - sec. VII
d.Hr). Ea va putea fi vizitată,
în mod gratuit, în perioada
1 octombrie 2021 – 27
februarie 2022, la Muzeul
Național de Arheologie din
Madrid. Printre piesele arheologice
cele mai valoroase
se numără: Coiful de aur de
la Coțofenești, Rhyton-ul de
la Poroina Mare, Brățările
dacice din aur și Șarpele
Glykon.
La eveniment au mai participat
Bogdan Gheorghiu,
ministrul român al culturii,
Miquel Iceta, ministrul
spaniol al culturii și
Sergiu Nistor, consilier
prezidențial al Președintelui
României, alături de directorii
Muzeului Național de
Istorie a României și respectiv
al Muzeului Național de
Arheologie al Spaniei.
Sursa: MAE
Cumpărarea unui imobil pas cu pas
Din ce în ce mai mulți
cetățeni români își pun problema
cumpărării unui imobil pe
teritoriul Spaniei, din dorința
de a investi într-o proprietate
și de a nu mai plăti chirie. În
articolul de luna aceasta voi expune
câteva elemente pe care
trebuie să le cunoașteți la cumpărarea
unui imobil, la ce trebuie
să fiți atenți când solicitați
un împrumut ipotecar și cum
trebuie să procedați pentru a
avea un contract avantajos.
În general, primul contact
cu imobilul care vă poate
interesa se realizează prin
intermediul agenției imobiliare,
care vă poate fi de ajutor
sau vă poate pune probleme
dacă nu sunteți atenți. La
vizita imobilului una dintre
întrebările importante trebuie
să fie: ce comision percepe
agenția și dacă acest comision
îl încasează de la vânzător sau
de la cumpărător, pentru a ști
dacă la prețul imobilului trebuie
să adăugați și comisionul
agenției. În general, comisioanele
agențiilor variază de la
2 % (doi la sută) la 6% (șase
la sută) plus TVA din valoarea
imobilului, care poate fi
încasat de la vânzător sau de
la cumpărător.
Recomandăm negocierea
acestui comision, în măsura
în care se poate. Majoritatea
agențiilor oferă și serviciul de
obținere a finanțării de 100%
(sută la sută), însă trebuie să
aveți în vedere că aceste forme
de finanțare în general vor
avea dobânzi mai mari decât
finanțarea directă la bancă și
obligă cumpărătorul să aleagă
o formă de finanțare cu ei, neputând
alege o altă formă de
finanțare în cazul în care este
nemulțumit de ofertele făcute.
Dacă v-a plăcut imobilul
vizitat, următorul pas este
achitarea unui avans pentru
rezervarea imobilului. Majoritatea
agențiilor imobiliare
solicită un semnal (sumă de
bani pentru a face o ofertă),
în general de 1% (unu la sută)
din valoarea imobilului, pentru
a transmite oferta dvs. către
vânzător. Dacă vânzătorul nu
acceptă oferta, această sumă
va fi înapoiată. Dacă acceptă
prețul oferit de dvs., acea
sumă de bani rămâne în contul
avansului pe care v-a trebui
să îl achitați pentru a rezerva
imobilul. Avansul ajunge în
general la 10% (zece la sută)
din valoarea imobilului. Pentru
ambele sume veți încheia
un precontract cu agenția imobiliară
pe care trebuie să îl citiți
cu multă atenție pentru a evita
surprize neplăcute.
Tot în acest moment se recomandă
să solicitați extrasul
de fișă cadastrală a imobilului
de la Registrul proprietății
pentru a verifica proprietarii și
dacă există datorii în sarcina
imobilului (de exemplu ipotecă
în favoarea unei bănci sau
alte datorii ale proprietarilor)
sau puteți cere această fișă
agenției imobiliare. Tot în acest
moment trebuie să verificați și
dacă nu există sume viitoare de
plătit la Asociația de proprietari
(derramas) – vânzătorul poate
fi la zi cu plățile, însă pot exista
sume a căror plată se face
periodic (de exemplu pentru
instalarea unui lift).
Trebuie să aveți în vedere
faptul că banca oferă în general
un împrumut de 70-80% din
valoarea imobilului, însă valoarea
imobilului de care este
interesată banca nu întotdeauna
coincide cu prețul de vânzare,
ci cu prețul de evaluare. Prețul
de evaluare este stabilit de către
un evaluator și voi detalia în
mai târziu ce posibilități aveți
aici, însă fac mențiune pentru
deosebita importanță pe care o
are această valoare în contractul
de avans pe care îl încheiați
cu agenția imobiliară.
Dumneavoastră vă angajați
să cumpărați cu un anumit
preț, valoare de care depinde
cuantumul împrumutului ipotecar.
Banca vă oferă doar 80%
din valoarea stabilită de evaluator,
care poate fi mai mică decât
valoarea pe care o plătiți în
realitate. Așadar, poate exista o
diferență care depășește 20%
din valoarea apartamentului,
diferență pe care dacă nu o
aveți în vedere, poate duce la
eșecul tranzacției și pierderea
avansului.
Așadar se recomandă, în
cazul în care în contractul pe
care îl încheiați cu agenția
imobiliară nu există această
prevedere, să solicitați introducerea
unei clauze privind
posibilitatea retragerii dvs.
din vânzare în cazul în care
evaluarea nu atinge prețul de
vânzare și banca nu vă acceptă
împrumutul. Consecințele retragerii
după plata avansului
pot fi, în funcție de prevederile
pactate în contractul semnat,
pentru cumpărător - pierderea
avansului achitat; pentru vânzător
(pentru că există și cazuri
în care vânzătorul se retrage)
– plata dublului avansului
achitat de către cumpărător,
dacă s-a stabilit aplicarea prevederilor
art. 1454 din Codul
civil spaniol.
Deci, trebuie citite cu
atenție clauzele precontractului
pentru a evita posibile
surprize neplăcute. În acest
contract se stabilește de obicei
și un termen de încheiere
a tranzacției, în general de trei
luni, termen în care va trebui
să încheiați contractul de vânzare-cumpărare
și de împrumut
ipotecar.
Dacă nu v-ați interesat înainte,
cu precontractul, extrasul
Juridic OCTOMBRIE
2021 07
de fișă cadastrală a imobilului
de la Registrul proprietății și
documentele privind veniturile
dvs. (contract de muncă și
fluturași de salariu dacă sunteți
angajați sau declarațiile trimestriale
și anuale dacă sunteți persoană
fizică autorizată), eventual
și extras al contului bancar
pe ultimele trei luni, mergeți
la băncile care vă interesează
unde puteți solicita acordarea
și o simulare a împrumutului
ipotecar.
Aici trebuie să decideți dacă
doriți o ipotecă cu dobândă
variabilă sau o ipotecă cu dobândă
fixă. Dobânda variabilă
poate fi aparent mai avantajoasă
pentru că depinde de valori
economice care în momentul
de față sunt foarte mici, însă
oferă nesiguranță peste ani
pentru că nu se poate cunoaște
cu certitudine încotro se va îndrepta
economia, dobânda fixă
în schimb oferă o valoare fixă
pe care o veți achita și peste ani
de zile, indiferent de fluctuația
pieței economice.
Veți avea două valori pe
care trebuie să le înțelegeți pentru
a putea decide în cunoștință
de cauză cu ce bancă doriți să
încheiați contractul de împrumut
ipotecar și anume: TIN
(tasa interés nominal), care
este dobânda efectivă care se
va aplica împrumutului dvs.
și în baza căruia se simulează
rata lunară în euro și TAE (tasa
anual equivalente), o formulă
machiavelică care vine să ne
arate care ar fi în procente
cheltuielile pe care le vom
avea efectiv cu tranzacția ipotecară
(care include TIN și alte
cheltuieli cum ar fi comision de
deschidere etc.).
Așadar pentru a compara
oferta băncilor fie ne uităm la
TAE – procentul să fie cât mai
mic, fie mai ușor, ne uităm la
TIN – dobânda să fie cât mai
mică. Inclusiv în cazul ipotecilor
cu dobândă fixă, veți observa
la TIN un minim și un
maxim care depinde de niște
condiții pe care trebuie să le
îndepliniți. Aceste condiții vă
pot aduce bonificații la dobânda
efectiv aplicată ratei și se
calculează anual.
De exemplu: dacă dobânda
maximă este de 1,95%,
îndeplinind condițiile privind
bonificațiile cum ar fi primirea
salariului în contul bancar
deschis la această bancă, utilizarea
cardului de trei ori în
ultimele trei luni, contractarea
unei asigurări de viață sau/și de
incendii etc. cu banca, vă poate
aduce o bonificație în dobânda
aplicată de maxim 1% (unu la
sută), dobânda efectivă aplicată
fiind de 0,95%.
Oferta bancară va mai include
clauzele contractuale,
precum și cheltuielile estimate
privind acordarea împrumutului.
Dvs. veți suporta cheltuielile
de evaluare a imobilului,
de registru al proprietății, de
notariat, de impozit și cele
încasate de firma de gestiune
pentru înscrierea contractului
de vânzare cumpărare, iar
banca va suporta cheltuielile
aferente înscrierii contractului
de împrumut ipotecar.
Când ați decis banca cu
care veți merge în continuare,
urmează evaluarea imobilului.
Evaluarea se va realiza de
către un evaluator autorizat,
ales de către dvs. sau de către
bancă. Dacă aveți nedumeriri
în privința valorii imobilului
ce urmează a fi evaluat, vă
recomandăm să contactați
dvs. evaluatori autorizați care
să efectueze evaluarea la valoarea
pe care o veți achita
efectiv, însă trebuie să aveți
în vedere faptul că evaluatorii
sunt independenți și la vizita
efectivă a imobilului pot ajunge
la alte valori.
În cazul în care evaluarea
ajunge la prețul pe care îl veți
achita sau îl depășește, nu
veți avea nicio problema cu
acordarea împrumutul ipotecar
solicitat. În cazul în care
valoarea evaluării este mai
mică, puteți solicita o reevaluare,
însă nu vă asigură că
banca o va accepta. În orice
caz, trebuie să țineți cont de
faptul că valoarea împrumutului
ipotecar depinde de valoarea
evaluării și nu de prețul
pe care dvs. îl plătiți efectiv.
În continuare trebuie să
stabiliți data efectivă a semnării
contractelor (dată care trebuie
să se încadreze în termenul
stabilit în precontract) și să
alegeți notarul cu care doriți să
încheiați tranzacția. Banca trebuie
să vă ofere o serie de documente
cu cel puțin zece zile
naturale înaintea semnării efective
a contractelor, documente
de o deosebită importanță care
vor cuprinde clauzele contractuale
pe larg a contractului de
împrumut ipotecar.
Aceste documente sunt:
FEIN (Ficha europea de información
normalizada) – care
include o simulare a împrumutului
precum și multe alte
caracteristici ale contractului,
FIPRE (Ficha de Información
Precontractual) - care conține
descrierea produsului oferit de
bancă, FiAE (Ficha de advertencias
estandarizadas) – care
conține avertizările cele mai
importante privind cheltuielile
cu împrumutul, Formular
privind dreptul la solicitarea
lămuririlor necesare din partea
notarului, Fișă privind cheltuielile
asociate contractului de
împrumut și forma de repartizare
a acestora, Fișă privind
obligativitatea asigurării de daune
a imobilului. Toate aceste
documente trebuie studiate cu
deosebită atenție, iar în cazul
în care nu vă descurcați, vă recomand
să consultați un avocat
care să vă explice ce semnați.
Înainte de semnarea efectivă
a contractului trebuie să
vă prezentați la notar pentru
realizarea unui test impus de
lege, prin care notarul va verifica
dacă semnați în cunoștință
de cauză. Întrebările se referă
la produsul bancar ales – contractul
de împrumut ipotecar,
și se greșește cel mai des la
consecințele neplății împrumutului.
Trebuie să cunoașteți
faptul că în caz de neplată veți
răspunde cu toate bunurile
prezente și viitoare pentru acoperirea
datoriilor, datorii care
pot depăși valoarea imobilului
(pentru că se adaugă dobânzi,
cheltuieli de judecată sau poate
pentru că valoarea imobilului
a scăzut).
Pentru a încheia într-o notă
optimistă, odată cu semnarea
contractelor de vânzare cumpărare
și de împrumut ipotecar,
dacă părțile nu au stabilit altfel,
se oferă posesia și se predau
cheile imobilului pentru a vă
bucura de casă.
Autor: Avocat Ioana
Bratuleanu (Madrid) Colaborator
voluntar la Occidentul
R omânesc
Avocat ICAM specializat în
Drept internațional
Telefon: 642.308.360, E-mail:
secretaria@ brilawabogados.
es
08 OCTOMBRIE
2021
La 18 ani nu demult
împliniți, Bea este dublă campioană
europeană la tir cu arcul
și deține numeroase alte titluri
naționale și internaționale.
Subțire, blondă, frumoasă,
delicată – dacă o vezi pe stradă
nu zici că îmblânzește un
arc cu săgeți pe care le trimite
drept la țintă! De șapte ani
însă, Beatrice Miklos (Bea)
practică acest sport și a ajuns
la un nivel de performanță
de excepție. Drumul ei duce,
fără îndoială, către Jocurile
O limpice.
Bea este din Vulcan,
județul Hunedoara – adică
din Valea Jiului, o regiune
considerată exclusiv minieră
și vitregită de condiții
pentru performanță în alte
domenii. Dar, în vreme ce
adolescenții de aici își ocupă
timpul cu pasiuni poate
mai „obișnuite”, Beatrice se
antrenează minim trei ore pe
zi, șase zile din șapte, pentru
ca zborul săgeților ei să
țintească (cel puțin) o viitoare
medalie olimpică. Este
legitimată la Clubul Sportiv
Municipal Deva, cu baza de
antrenament la Aninoasa, în
Valea Jiului.
La cele mai recente
Campionate Europene de
Field din Porec (Croația),
desfășurate între 3 și 12 septembrie,
Federația Română
de Tir cu Arcul a obținut,
prin sportivele sale, primele
două titluri de campioane
europene din istoria tirului
cu arcul din România (la
individual olimpic junioare
și echipe junioare). De asemenea,
s-au mai obținut o
medalie de argint și una de
bronz. Medaliata cu aur a fost
Beatrice Miklos, ea făcând
totodată parte și din echipa
feminină de junioare, alături
de colegele ei Andreea Albu
și Elena Topliceanu, echipă
care a câștigat și ea aurul. În
ciuda performanței istorice
pentru acest sport în România,
mass-media naționale au
ales să ignore rezultatul și să
nu scrie despre acest succes.
Dar pentru Beatrice lucrurile
nu se vor opri aici.
În prezent, ea este în clasa
a XII-a la Liceul Tehnologic
Mihai Viteazul Vulcan, profil
filologie. Îi place să iasă cu
prietenii, când are vreme ori
să se uite la seriale thriller,
polițiste, de spionaj, politice,
cu armată („tot ce nu e,
teoretic, considerat feminin”,
râde ea). Îi place beletristica
polițistă, mai cu seamă
Agatha Christie. Își dorește
să ajungă la Facultatea de
Psihologie și să practice psihologia
sportivă.
Camelia Jula: Cum ai început
să tragi cu arcul?
Beatrice Miklos: Era cam
prin 2014, iar fratele meu mai
mare Edi deja practica tir cu
arcul. Eu mereu mergeam cu
el, dar eram un simplu spectator.
Apoi la un moment dat
am încercat și eu să trag, am
tras o dată să văd cum e, am
uitat de el o perioadă, a fost
ca o joacă, la început. De la
un moment dat însă am început
să mă țin serios de treaba
asta.
Camelia Jula: Care a fost
acel moment, mai exact?
Beatrice Miklos: A fost o
întâmplare, era vorba de un
concurs care se ținea chiar aici
în zona noastră, la Aninoasa
și am fost împinsă de la spate
de tatăl meu, de fratele meu,
de antrenorii de acolo – hai
și tu, hai și tu – și... am mers.
Am tras atunci la categoria de
copii – începători, dar mi-a
plăcut atmosfera de concurs.
Erau mulți concurenți, arcuri
colorate, ținte... Cred că asta
mi-a plăcut cel mai mult, la
acel moment și, treptat, am
început să îi dedic acestui
sport tot mai mult timp, de la
un antrenament pe săptămână
(inițial) am crescut gradual.
Acum fac și două antrenamente
pe zi uneori. Când sunt
acasă, fac un antrenament pe
zi timp de șase zile din șapte,
iar când suntem în cantonamente
centralizate, două pe
zi. Cam trei ore fiecare, plus
înviorare de dimineață.
Camelia Jula: Ce înseamnă
mai exact acest antrenament?
Beatrice Miklos: Când
sunt acasă, fac antrenamentul
după școală (după-masa),
iar acesta include mai
multe aspecte: antrenament
de forță, la sală, unde antrenăm
mușchii specifi ci,
respectiv de tehnică, unde
efectiv tragem cu arcul la
țintă și lucrăm la postură.
Când suntem în cantonament,
e mult mai bine organizat,
pentru că doar asta
facem toată ziua. Dimineața
ieșim la alergare, facem cardio,
apoi luăm micul-dejun,
facem primul antrenament,
în funcție de etapa de pregătire
în care suntem. Spre
exemplu, dacă urmează
imediat un concurs, nu putem
forța prea tare, ca să nu
declanșăm febră musculară
sau alte probleme, așadar
antrenamentul nu e mereu la
fel. Prânz, odihnă, al doilea
antrenament și cam asta e
ziua de cantonament.
Camelia Jula: Tu ești
foarte subțirică, cum reușești
să stăpânești arcul? Și ai
nevoie de o dietă anume, ca
alți sportivi sau nu contează
foarte mult acest aspect?
Beatrice Miklos: Suntem
un sport norocos, nu contează
atât de mult kilogramele
sau fizicul, dar da, încercăm
să mâncăm echilibrat și, în
general, să mâncăm, pentru
a avea de unde să ne tragem
energia. Eu stăpânesc arcul
prin foarte multă pregătire
fizică și tehnică. Am fost la
nutriționiști, la insistențele
antrenorului, am făcut analize,
orice, doar ca să mă
îngraș, dar pur și simplu nu
mi-a ieșit! Așa că lucrez cu ce
am. Am un arc mai slab decât
în mod normal, dar o tehnică
bună pe un arc mai slab tot va
propulsa săgețile în locul potrivit.
Cât despre dietă... mie
îmi place foarte mult mâncarea
gătită, de acasă, mâncarea
mea preferată sunt ficățeii în
sos de ceapă și vin, îmi place
ciorba rădăuțeană, ca desert,
laptele de pasăre. Mănânc și
fast-food sau pizza, dar, dacă
ar fi să aleg, aș alege mereu o
supă de la mama!
Camelia Jula: Tirul cu
arcul este și un sport al
minții, care presupune o
foarte bună concentrare.
Cum îți pregătești mintea
pentru competiție și în
competiție?
Beatrice Miklos: Noi la
club sau federație nu avem
psiholog, ne-ar prinde foarte
bine, dar nu este, așa că în-
Interviu
„Tirul cu arcul nu mi-a schimbat
cercăm fiecare să ne pregătim
pe cât putem noi singuri,
cu familia, cu antrenorul,
din orice sursă reușim. Eu,
înainte de competiție, încerc
să mă bucur de moment, de
faptul că sunt acolo, că am
oportunitatea să concurez,
fără să pun prea multă presiune
pe mine la nivel conștient,
pentru că subconștient ea
oricum există. Iar în timpul
tragerii încerc să îmi induc
starea de gol mental, în care
nu mă gândesc la absolut
nimic și las instinctele să
lucreze. Da, sunt o persoană
emotivă, sunt sensibilă, dar
controlul emoțiilor vine în
timp. La primul meci, e normal
ca oricine să aibă emoții,
dar cu cât ai mai multe meciuri
și competiții în spate, te
obișnuiești cu senzația și îți
controlezi bătăile inimii.
Camelia Jula: Există o
conexiune între tine și arc,
partenerul tău în acest sport?
Și ce fel de arc utilizezi?
Beatrice Miklos: Pentru
a lucra la potențialul maxim,
arcurile se schimbă
periodic. Nu rămânem prea
mult cu același arc, așa că
nu putem vorbi de o conexiune
așa profundă pe cât ar
părea. Dar există o anumită
relație, pentru că noi ne putem
personaliza cât de cât
arcul: putem alege culoarea
sau să îl accesorizăm puțin
(cât să nu influențeze buna
funcționare) și îți dă o stare
de bine când ai un arc frumos,
care e pe placul tău,
în culoarea ta preferată... Îți
place să îl ții lângă tine! Cât
despre tipurile de arc și ce
utilizez eu, aici vorbim de
trei tipuri: Olimpic (cel cu
care trag eu), Compound,
care se folosește și la vânătoare
(cu lupă în sistemul
de ochire și scripeți care
rețin tensiunea din arc ca
să nu o simți, de asta este
și mai precis acest tip) și
arcul Barebow, așa-numit
tradițional, fără sistem de
ochire, fără sistem de stabilizare,
doar arcul, coarda
și săgeata. Eu am tras dintotdeauna
cu arcul olimpic
și aici voi rămâne, e
competiția cea mai mare,
e cel mai performant, cu el
ajungi la Olimpiadă.
viața, ci a devenit viața mea!”
Interviu OCTOMBRIE
2021 09
Camelia Jula: La câte
competiții ai participat până
acum și care îți sunt cele mai
dragi reușite?
Beatrice Miklos: Nu știu
numărul exact de competiții
la care am participat, cred că
la nivel național sunt peste
o sută. Practic, eu am început
acest sport chiar printrun
concurs! Am 15 titluri de
campioană națională, doar la
individual, nu le număr și pe
cele pe echipe. Am 11 medalii
internaționale, de când am intrat
în lotul național de cadeți și
juniori (sub 21 de ani juniorii,
sub 18 ani cadeții). Eu aveam
cam 13 – 14 ani când am intrat
în lot. Din 2019 sunt în lotul de
seniori, care teoretic ar trebui
să însemne peste 21 de ani, dar
eu aveam aproape 16 ani când
m-au luat. Printre cele mai importante
medalii se numără,
desigur, cele 11 internaționale,
iar ultimele două (cele mai
recente) îmi sunt cele mai
aproape de suflet, pentru că
sunt medalii de campioană
europeană – nu e doar medalia
la individual, ci și cea cu
echipa de fete. De asemenea,
calificarea la Jocurile Europei
de la Minsk s-a ținut la noi la
București; nu știu câtă lume
știe asta, dar cu un an înainte
de Olimpiadă se ține o mini-
Olimpiadă pe continent, care
se numește Jocurile Europei.
Acum doi ani, ele s-au ținut în
Belarus, iar acolo calificarea e
la nivel internațional. Eu am
câștigat turneul de calificare,
am obținut loc-cotă pentru
România și tot eu am și reprezentat
țara noastră acolo,
așa că și medalia de acolo îmi
aduce multă bucurie.
Camelia Jula: Ce îți place
cel mai mult la acest sport?
Beatrice Miklos: Cel mai
mult îmi place complexitatea
sa, de care aproape nimeni
nu își dă seama. Pare simplu:
Ce faci? Tragi cu arcul!
Nimeni nu realizează cât de
fizic e, de fapt, cât de mental
și emoțional deopotrivă. De
asemenea, îmi place imprevizibilul
acestui sport. La noi,
vremea ne influențează foarte
mult, poate să fie ploaie,
vânt, noi stăm și tragem. Dar
un vânt de zeci de kilometri
pe oră influențează, evident,
zborul săgeților.
Camelia Jula: Și ce faci
când ai o astfel de provocare,
cum te adaptezi?
Beatrice Miklos: Subiectul
cu vântul pentru mine e sensibil,
pentru că eu am un arc
considerabil mai slab decât al
oponenților mei din alte țări
– asta e, sunt micuță, nu pot
să am cel mai puternic arc de
pe teren, evident. Vântul îmi
influențează și mai tare zborul
săgeții, în aceste condiții. Așa
că pe parcursul anilor m-am
obișnuit să mă adaptez la
situație și nu mai ochesc în mijlocul
țintei (la noi se numește
ochire cu corecție): dacă vântul
bate din dreapta înspre stânga,
eu o să ochesc la dreapta de
centru, ca să anticipez faptul
că vântul îmi va duce săgeata
spre stânga.
Camelia Jula: Care au fost
cele mai mari provocări pentru
tine în practicarea acestui
sport?
Beatrice Miklos: Sunt
două și ambele țin de acceptare.
În primul rând, să accept
că nu sunt o adolescentă
ca oricare alta și nu o să pot
să fac ce fac alte persoane de
vârsta mea, pentru că am ales
să nu am atât de mult timp
liber. Iar în al doilea rând,
să accept că sunt un simplu
sportiv și că, de multe ori,
chiar dacă mie lucrurile nu
mi se par corecte, nu am ce
să fac decât să îmi fac treaba
de sportiv. Niciodată nu m-am
plâns de condițiile în care ne
antrenăm, deși, spre exemplu,
pe timp de iarnă, ne antrenăm
într-o sală în care antrenorii
noștri fac focul în sobă, ca
să ne încălzim, spațiul e mic,
nu încăpem toți, mergem pe
ture... Dar eu aleg să nu văd
asta ca o problemă, știu că
e loc de mai bine, dar acum
astea sunt condițiile. Cel mai
greu mi-a fost să accept că
susținerea nu vine întotdeauna
de unde ar trebui să vină,
ci poate din locuri neașteptate,
deci cred că oamenii au fost
cea mai mare provocare pentru
mine. Ei m-au dezamăgit
cel mai mult.
Camelia Jula: Familia
însă a fost mereu alături de
tine, chiar implicată în mod
direct...
Beatrice Miklos: Da,
părinții mei mă susțin amândoi
în mod egal, dar diferit.
Tata mă susține activ, e mereu
acolo, mă duce la antrenamente,
mă ajută cu echipamentul,
e parte din echipă.
Mama mă ajută de acasă, mă
susține emoțional, alege să nu
fie cu mine la competiții ca să
nu îmi transmită și emoțiile ei,
că... nu am nevoie de emoții
în plus!
Camelia Jula: Care sunt
costurile practicării acestui
sport?
Beatrice Miklos (zâmbește):
Aici îl las pe tata să
vină cu datele concrete. (În
discuție intervine Zoli, tatăl
lui Beatrice): Echipamentul
cu care trage Bea acum se
ridică undeva la peste 3.000
de euro. Dar nu poate trage
zece ani cu același echipament,
tehnologia avansează
și dacă nu ții pasul cu ea,
nu ai nici rezultate. În limita
posibilităților Federației, putem
spune că suntem încă un
caz fericit (și ea, și colegi din
lotul național au primit echipament
de ultimă generație de
la Federație, de la Comitetul
Olimpic). Asta înseamnă
foarte mult, căci dacă trebuia
să susținem noi... nu știu dacă
reușeam chiar la acest nivel.
Dar pe lângă echipament sunt
alte costuri. Bea face naveta
zilnic la antrenament 30 de kilometri.
Nu avem în localitate
înțelegere și susținere pentru
o bază sportivă de pregătire
pentru tir cu arcul, deși ne-am
oferit voluntari (unii dintre
noi, părinții) pentru a ajuta
un astfel de proiect. Însă un
lucru bun a fost că în ultimul
timp au avut multe cantonamente,
susținute de Federație,
de Comitetul Olimpic, iar rezultatele
se văd. Una e să te
antrenezi o dată pe zi, după ce
vii de la școală, cu diverse alte
probleme în minte, alta e să
fii în cantonament, concentrat
doar pe ce ai de făcut acolo.
Camelia Jula: Cum s-ar
putea îmbunătăți și mai mult
situația?
Zoli Miklos: În ultimii
doi ani chiar s-a simțit o
îmbunătățire, sportivii au început
să primească indemnizații
de la club; chiar dacă sunt
mici, copiii se bucură de ele.
Federația a preluat baza de la
Aninoasa și se face o reparație
capitală acolo, sperăm ca în
curând să avem cantonamente
aici. Premise sunt să fie mai
bine, dar depinde și de ce se
întâmplă cu clasa politică, că
la noi... vine un ministru, vede,
promite, ajungi să faci proiecte
și când să le pui în practică,
ministrul e schimbat și o iei de
la capăt. E păcat că la nivel de
începători copiii încă folosesc
arcuri, săgeți învechite, pe care
nu le mai folosesc cei care sunt
la nivel de performanță. Și
asta cu siguranță le afectează
rezultatele. Or, o investiție în
echipament mai nou, mai modern,
ar da alte șanse multor
altor copii doritori să practice
acest sport. Ceea ce mi se pare
mie cel mai trist însă este că ei
își sacrifică tinerețea și timpul
pentru a obține rezultate, iar
alții nu văd lucrul acesta.
Camelia Jula: Bea, cum
ți-a schimbat ție viața tirul cu
arcul?
Beatrice Miklos: Tirul cu
arcul nu mi-a schimbat viața, ci
a devenit viața mea. Este epicentrul
universului meu, totul
se învârte în jurul lui. Dacă mă
cheamă cineva să ies undeva,
verific când am antrenament.
Dacă plănuim o vacanță cu
familia, o facem în funcție de
sezonul de competiții. Dacă iau
un medicament, primul lucru la
care mă uit e să nu fie considerat
dopaj.
Camelia Jula: Timp liber
mai ai, și pentru alte activități?
Sau totul e dedicat calificării
la Olimpiadă, dacă acesta e
planul de viitor?
Beatrice Miklos (râde):
Nu prea am timp liber! Dar în
măsura în care pot îmi place
să încerc lucruri noi, mi-am
luat brevet de scuba diving,
am fost cu parapanta, schiez...
Am încercat și să învăț să
cânt la chitară, dar am simțit
că nu e pentru mine. Am realizat
că mă atrage mai mult
partea sportivă. Cât privește
calificarea la Olimpiadă, nu
știu dacă e un plan de viitor,
că nu depinde numai de mine,
dar mi-aș dori, ca orice sportiv,
să mă calific. Voi participa la
competițiile de calificare, cu
siguranță. Anul acesta însă
mă axez în principal pe studii,
vreau să merg la Facultatea
de Psihologie, ca să pot profesa
apoi psihologie sportivă.
Vreau să fac și școala de antrenori
de tir cu arcul. Știu cât
de mare nevoie am avut și am
eu de consiliere psihologică în
acest sport și vreau să fiu eu,
pentru alții, ceea ce eu nu am
avut.
Un interviu de Camelia
Jula, în exclusivitate pentru
Occidentul Românesc
Foto: arhiva personală
Beatrice, Zoli și Dana Miklos
10 OCTOMBRIE
2021
Într-o poveste
Fără veste, intrați și într-o poveste. Așa, fără vorbe
prea multe, unul după altul, cu mine în frunte.
Luați-o pe poarta asta pe care scrie: ,,A fost doar
odată, ca niciodată”, care ne așteaptă desferecată.
I-am spus portarului că aveți treabă pe-aici,
fiindcă voi sunteți cei doisprezece pitici. De fapt,
sunteți paisprezece (dacă-o să observe, doi dintre
voi spuneți: „Suntem rezerve”). Și mai spuneți
că sunteți în căutarea Zânei Zânelor, furată de-un
zmeu din greșeală, crezând că e cine știe ce procopseală.
Atenție! Aici la fiecare pas te poți întâlni cu primejdia
nas în nas. Uite, parcă ne-ar fi auzit, un balaur
s-a și ivit. Unul, două, trei, patru... are capete
șapte. Numai ca să le numeri, pierzi o zi și-o noapte.
Ca scamatorul suflă foc pe nări. Dacă aș avea
la mine țigări, i-aș ieși în întâmpinare, suflând și
eu dintr-o țigare. L-aș învălui cu fumul, n-ar mai
vedea nimic și noi ne-am lua drumul. Dar așa, fuga
a rămas ultima noastră salvare.
Luați-o voi înainte, că mie mi-e că fug prea tare.
E pe urmele noastre, care de frică s-au făcut stele
verzi și albastre. Mirela, aruncă tu acum o gresie,
să nu-și facă balaurul cine știe ce impresie. Să știe
și el că noi l-am citit pe Ispirescu Petre și știm că
apar munți înalți, numai dacă arunci în urmă cu
niște pietre.
Priviți-i acum, he, he, he! Munții au răsărit și-n
vârful lor sunt oi care behăie. Ce mari sunt, bată-i
vina! Eu nu i-aș sări nici cu prăjina. Dar balaurul –
cu el te pui? Ar mai sări peste înca un munte, dar
nu-i. Nu mai rămâne decât să azvârl eu plușul de
pantofi, nedespărțitul meu pluș, să se facă în urmă
un mare ghețuș! Va aluneca pe el și va cădea. Ha,
ha, ha, dacă-o să-și spargă măcar un cap tot e ceva.
Mi s-a părut, ori 1-a trecut și n-a căzut? E lângă noi,
cum bine vedem.
Opriți-vă, n-are niciun rost să mai fugim când nu
mai putem. Balaurul s-a oprit și el, la un pas. De
ce-o fi strâmbând din nas? Zice:
– Hei, voi sunteți din povestea Merele de aur?
Răsuflăm ușurați.
– Bată-te să te bată de balaur! Povestea Merelor
de aur e pe aleea cealaltă, frățioare. N-ai văzut
tăblița indicatoare? În concluzie, bine c-a fost o
confuzie.
Și uite-așa mergi și mergi... Zi de vară, zăpușeală.
Nici tu, troleibuze, care alunecă pe ațe, nici tu, bunici,
să te ia în brațe. Până când... ce sclipește acolo
în depărtare? Un palat la care nu te poți uita decât
cu ochelari de soare. De altfel, în față se află și
trei stejari, în care sunt agățați tot felul de ochelari.
Puneți-vă pe nas sticlele astea colorate – cred că
nu-i vreuna lipsă – afumate ca pentru o mare eclipsă.
Uite și-un copac ceva mai măricel. Vă dau voie
să vă suiți în el. Cât mai sus, care mai de care, poate
vedeți ce urmează-n continuare.
Pagina copiilor
Unde fugim de acasă?
de Marin Sorescu
Gâștele în afară de pericol
– Urmează să prindem o veveriță, strigă Radu,
pornind din vârful unui copac după ea, călare pe-o
nuia.
– Ba, palatul, țipă Mirela, cred că n-ai uitat de
palatul acela pe care ne-ai pus să-l căutăm în depărtare
cu ochelari de soare.
Eu tocmai ațipisem, că era mult somn acolo pe
câmpie, poate unde la fiecare pas întâlneai o pernă
din puf de păpădie. Of, că nici nu poți să te mai
odihnești cu copiii ăștia, care-ar sta toată ziua-n
povești! Hai, pornim spre palat, gata, aici la rădăcina
copacului, adunarea! Și să facem mai întâi numărătoarea.
Că nu-i mare lucru să se ascundă vreunul
dintre voi ca o buburuză, sub o frunză.
Cu cât ne apropiem de palat, auzim tot mai
tare un zgomot ciudat. Parcă unui copil de zmeu,
fără nicio jucărie, îi face bunicul său mizerie. De
fapt, sunt ușile palatului care vorbesc între ele prin
scârțâituri, urlând ca dintr-o mie de guri. Dăm buzna-năuntru
și încă de la intrare începem să căutăm
zmeul c-o lumânare. S-au împuținat zmeii, dragii
mei, în poveștile vechi te-mpiedicai la fiecare pas
de ei. Era ușor să fii atunci Făt-Frumos, nici nu mă
mir, cu așa chilipir! Eu zic să ieșim, să fugim repede
de aici, până nu asurzim. Nu poate fi nimeni,
într-un palat ca ăsta nu rezistă nici măcar mătușile,
fiindcă scârțâie îngrozitor ușile. Așa, iată-ne din
nou la soare, să suflăm în lumânare. Fiind o lumânare
focul ăsta mai marele, să-l căutăm pe zmeu cu
soarele.
Pe la mijlocul poveștii – cred și eu – obosești șinaintezi
tot mai greu. Faci un pas și trebuie să-l faci
tot tu și pe celălalt. Noroc că mergem acum pe ciuperci,
care sunt atât de dese, încât par asfalt. Simțiți,
Pagină și selecție realizate de: Letiția Coza
măi copii, și voi cum crește drumul sub noi? Asta
se vede după pietre și după furnici, care rămân tot
mai mici. La început pe mine aproape că m-acoperea
iarba, acum, uite, ating norii cu barba. Am ajuns
lângă un lac, adânc ca o scorbură de copac.
Pe mal stau gâștele, unele numai în piciorul
stâng, și plâng.
– De ce plângeți, întrebăm un gânsac, singurul,
dintre toți, care are și moț.
– Cum să nu ne jelim, când uite ce pățim? Vecinele
noastre, țațele rațele, ne-au lăsat pe drumuri:
au mințit într-una până ne-au înghețat apa, de-au
făcut-o cuburi. Sunt două zile de când stăm aici pe
mal și nu putem să ne scăldăm. Că în gheață nu poți
nici măcar să te uzi, darmite să te scufunzi. Ne-am
da măcar de-a săniușul, dar, una, nu ne șade, două,
ce ne facem de labe? Că dacă pe gheață le tocim,
într-o săptămână le isprăvim. Și n-o să mai avem
cu ce cutreiera poienele, doar labele nu ne cresc în
fiecare primăvară ca pantofii voștri sau ca, nouă,
penele. Deci, cum să nu plângem, copii dumneavoastră,
când închiși în această situație nu putem
sări pe nicio fereastră?
Văzând noi ce mare jale, am ajuns la concluzia
că gâștele trebuie ajutate și nicidecum mâncate.
Dacă apa se face bocnă la o minciună de rață, ea tot
c-o minciună se dezgheață. Asta a fost părerea lui
Radu, firește, care în privința minciunilor știe el ce
vorbește. Dar eu, în timpul ăsta numai ce mă aplec
și montez pe o ramură de salcie un bec. L-am aprins
ziua, amiază-mare, și lacul a-nceput să se dezghețe,
crezând că e soare. Gâștele, ga, ga, ga! huștiuluc, în
apă într-o clipă. Gânsacul mi-a mulțumit, dându-mi
o pană dintr-o aripă. Când n-o să mai știi ce să mai
spui – zice – când te va ajunge năpasta, uită-te o
dată la pana asta.
Educaţie şi cultură OCTOMBRIE
2021 11
Dan Caragea (Portugalia)
Critic literar, publicist, eseist,
critic de artă, critic de teatru și
traducător român. Este lusitanist,
specialist în psihologie și
lingvistică computațională. Din
2011, Senior Editor în cadrul
redacției Occidentul Românesc,
iar din 2019, redactor-șef.
Astăzi prezentăm a treia
parte din Dicționarul Urban,
adaptat nevoilor noastre. Așa
cum spunem, varianta online
românească a acestuia, rezultată
din colaborări nespecializate,
este destul de eclectică,
conține sensuri figurate,
cuvinte deja intrate în limbă,
termeni de argou, mai vechi
sau recenți, formațiuni având
la bază engleză, englezisme
etc. O clasă specială este a
termenilor obsceni, foarte
frecvenți în limba necultivată.
O imagine, fie și simulată,
ne-o putem face din unele
scrieri erotice publicate, de
pe site-urile dedicate sau din
limba folosită „fără perdea”
pe rețelele sociale.
Limbajul sexualității este
plin astăzi de exprimări în
engleză (cuvinte și expresii),
alternând cu formularea
neaoșă. Din materialele la
care am avut acces, se poate
vedea că exprimarea în engleză
pare de un rang mai
elevat, e mai „fină”, cea în
română fiind socotită mai
„urâtă”, mai „trivială”.
Studiile pe aceste teme
sunt însă destul de modeste,
mai ales dacă ne raportăm
la magnitudinea fenomenului
și la faptul că este vorba
de cuvinte care ar trebui să
aparțină vocabularului fundamental.
O pudibonderie
fără noimă în chestiuni de
limbă planeză asupra cercetării
și repertoriilor lexicografice
de la noi. O situație
oarecum inversă față de limba
vorbită azi în majoritatea
mediilor sociale, dar pe care
lingviștii se fac că nu o aud.
Să detaliem.
Este vorba de cuvinte
licențioase, obscene, vulgare,
triviale, tabuuri lingvistice.
Adevărul este că a existat
până nu demult, în cultura
noastră oficială, o barieră de
netrecut. Chiar și literatura și
jurnalismul au fost obligate
să „mascheze” grafiile nepermise
prin celebrele puncte
de suspensie. Ne referim cu
osebire, la trei cuvinte neacceptate
în dicționare până în
secolul al XXI-lea.
Al. Graur mărturisea în
Limba noastră cea de toate zilele (10)
RĂTĂCIT PRINTRE TINERI (III)
Încercare asupra fondului
principal lexical al limbii române,
din 1954: „Procentul
cuvintelor de origine latină
ar fi fost ușor sporit (cam cu
6-7 la mie), dacă aș fi inserat
câteva cuvinte pe care bunacuviință
m-a oprit de a le
nota și care sunt aproape fără
excepție de origine latină”.
Așadar „buna-cuviință”,
cu irizările ei comuniste, a tabuizat
aceste cuvinte, chiar în
discutarea fondului principal
al limbii noastre! Sper că nu
se va deduce de aici că ignor
normele de decență socială
sau că aș fi apologetul unui
limbaj licențios. Dar știința
e știință!
Un termen de argou, ca
„muie”, nu este tratat convenabil
decât de MDA:
muie sf [At: BL II, 174 /
V: mâie, moi s / Pl: (rar) mui
/ E: rrm mui] (Arg) 1 Gură.
2 (Îe) A duce cu ~ia A face
promisiuni înșelătoare Si:
a amăgi, a înșela. 3 (Îae)
A duce cu vorba. 4-5 (D.
bărbați; îe) A da ~ (A invita
o femeie să practice sau) a
practica sexul oral. 6 (Și îe
a da ~) Invitație la sex oral
adresată unei persoane indiferent
de sex, cu intenția de
a jigni, de a înjosi. 7 Gest
făcut prin ridicarea degetului
cel mai lung de la mână
și strângerea celorlalte patru,
eventual orientându-l în
direcția gurii, cu semnificația
de muie (4-6). 8-9 (Rar; îe) A
da ~ la statuie A sfida (lumea
în general sau) simbolurile ei
consacrate.
Sensurile 1-3 sunt, de
fapt, folosiri argotice nepeiorative,
echivalente cu fl eanca,
mecla. Îl găsim atestat,
de exemplu, în romanul lui
Mihai Drumeș, Elevul Dima
dintr-a șaptea (1946): „Nu
cred că Jim Blacke ne-a dus
cu muia...” Sensurile 4-9
sunt create în română, cu
omisiunea prepoziție „în”
sau folosirea prepoziției
„la”, după modelul a (o) da
în gură, a (o) lua în gură.
„De-a lungul anilor, am
ajuns să cred că o muie mișto
e ceva ce se presupune că știi
să faci, dar n-am simțit niciodată
că stăpânesc foarte bine
acest capitol.” (https://www.
vice.com/ro/article/eznnv4/
cum-m-am-straduit-sa-midepasesc-teama-de-sexoral-368)
De la acest cuvânt de origine
țigănească, avem și derivatul
muist, -ă, înregistrate
de Dicționarul de argou,
2007:
muist, muiști s. m. (peior.)
1. bărbat care practică contactul
sexual oral (cuniliția).
2. informator al poliției.
Notă. Dicționarul Urban
adaogă sensul: „Persoana neserioasă
sau antipatică, care
displace”
muistă, muiste s. f. (peior.)
femeie care practică contactul
sexual oral (felația).
„Ce muist ești, a spus
Alexei râzând. Sper că n-o
să scrii în articol că am zis
că ești muist.” (Bogdan
Răileanu, Teoria apropierii,
Editura Humanitas,
București, 2019)
„S-a uitat în urmă, apoi a
continuat, tot pe un ton strigat,
dar și șoptit în același
timp : — Cel mai mișto e
să te căsătorești cu o muistă.”
(Radu Mihai, Sebastian,
ceilalți și-un câine, Editura
Polirom, Iași-București,
2014)
O altă familie este găoază,
găozar. În acest caz, nu
mai este vorba de un termen
de argou (cuvântul de bază),
ci de unul vechi, absent din
DEX, dar tratat de MDA
(2010):
găoază sf [At: ANON.
CAR. / V: ~oz sn, ns găvo~,
glo~ / P: gă-oa~ / Pl: ~ze / E:
nct] (Pop) 1 Anus. 2 Gaură. 3
Vagin. 4 Cloacă.
„M-am apropiat și l-am
mângâiat pe bucile goale
apoi i-am dat ața de pe găoază
la o parte și i-am băgat 2
degete în cur cât mai adânc.”
(https://www.wattpad.com/
amp/827162281)
Pentru găozar, apelăm la
Dicționarul de argou (2007):
găozar, găozari, s. m. 1.
om lipsit de personalitate /
influențabil / molâu. 2. homosexual.
„Traian Băsescu, aflat în
urmă cu zece ani la sediul
SRI, a folosit cuvântul găozar
pentru a-l eticheta pe un
ziarist.” (Evz.ro, 07.10.2016)
Poponar este, de asemenea,
un termen mai vechi
pentru homosexual:
poponar, poponari s. m.
(vulg., peior.) homosexual.
„La un poponar totul trebuie
să aibă legătură cu sexul
anal sau oral.” (Cațavencii,
19.11.2012)
În fine, termenul curvă,
cuvânt vechi, care apare
în primele noastre texte
bisericești:
curvă [At: COD. VOR.
121/14 / E: vsl куръва]
(Pop) 1-2 sf, a (În morala
creștină) (Femeie) care
întreține relații sexuale în
afara unei căsătorii oficiate
de biserică Si: curvăreață
(3-4) Cf curvar (1-2). 3-4
sf, a Prostituată. 5-6 sf, a
Adulteră. 7-8 sf, a Curtezană
(2). 9 sf Termen injurios
(adresat și bărbaților). 10 sf
(Fig) Om cu două fețe Și:
cutră. 11-12 sf, a (Pan; d.
bărbați) Homosexual. 13 sf
(În morala țărănească) Femeie
care destramă o familie
prin întreținerea de relații
sexuale cu bărbatul căsătorit,
prin intrigi, seducere etc. 14
sf (Reg; îcs) ~va-n-târg Joc
de copii nedefinit mai îndeaproape.
15 sf (Om; reg)
Pescar de mare (Larus leucocephalus).
16-17 sf, a (Pex;
d. obiecte de genul feminin)
Ticăloasă. 18 a (Reg; îs)
Fasole ~ve Soi de fasole cu
boabe jumătate roșii și jumătate
albe.
„Dar oricum nu conta, că
pentru el am fost curvă oricum.
Mă îmbrăcam ca o curvă,
mă machiam ca o curvă,
până și felul în care pășeam
era de curvă.”, ( Petronela
Rotar, Orbi, Editura Herg
Benet, București, 2019)
Să trecem acum la cercetarea
unei alte părți a
Dicționarului Urban. Așa
cum am mai precizat, am
operat modificări la materialul
oferit de dicționar și am
căutat să atestăm pe cât posibil
termenii glosați.
pandaimos, s.n.
Închisoare, pușcărie.
Din țig. phandlimos (var.
phanglimos), acțiunea de a
lega sau a fi legat; legătură,
(din phàndel = a lega).
„Reiese că nu avem o
mare osebire între bizutările
(bizutajurile, n.n.) din armată
și cele din pandaimos,
decât că la deținuți cazurile
de violență sexuală sunt
mai frecvente și mai crude.”
(Luca Pițu, Eros, Doxa &
Logos, Institutul European,
București, 1995, p. 103)
papacioacă, s.f.
1. Gură (V. Dicționarul
de argou, 2007) 2. Sex oral,
felație. 3. Femeie de moravuri
ușoare. 4. A face o ~, a
masturba.
Dicționarul Urban reține
și varianta papacioc, cu sensul
de gură.
Ambele forme sunt și antroponime.
Aici avem de-a face cu o
„interpretare” a unui cuvânt
mai vechi, înțeles eronat, ca
format din verbul a păpa și
cioc, -oacă, cu sensul figurat
de gură. Iată articolul din
MDA (2010):
papacioc, ~oacă [At:
LUC. VI, 449 / V: (fam) ~ancioacă
sf / Pl: ~oci, ~oace /
E: nct] 1 a (Reg; d. oameni)
Urât. 2 a (Reg; d. oameni)
Urâcios. 3 sf (Fam; dep; îf
papancioacă) Epitet pentru o
persoană îmbrăcată ridicol. 4
sm (Reg) Epitet pentru un om
șiret și mucalit. 5 sn (Reg)
Rachiu. 6 sn (Reg) Pahar cu
rachiu.
„Nu știu alții cum sunt,
dar eu, când îi văd și-i aud pe
Dragnea, Tăriceanu și Dăncilă
(plus celelalte rebuturi
acolite), mi-amintesc de-o
chestie irefutabilă, similară
legii gravitației: nu există o
papacioacă[i] mai zdravănă,
mai sinistră, decât o guvernare
PSD-ALDE.” (https://psnews.ro/despre-
papacioacacreanga-si-psd-224857/)
„«Bagă tare! Poate-o prindem.»
«Păpușica aia cu dinți
de lapte? Papacioaca lu’ tata,
mânca-mi-ai sexul, lasă-mi
mie pațachina, o bag eu cu
botu’n p..lă!»” (Un Cristian,
Morții mă-tii, Casa de Pariuri
Literare, București, 2016)
pelaspatologie, s.f.
„Știința” raporturilor sexuale
făcute pe la spate.
Din „pe la spate”+ =logie.
„Mă, voi vă cultivați la
universitatea Andrișană, și
ieșiți cu mastere în futurologie,
sexologie, oralogie sau
pelaspatologie; studiați numai
seral-nocturn, de nu mai
rămâne vlagă-n voi la meciurile
pe care le jucați în silă.”
(Click!, 26.07.2010)
piropopircăniță, s.f.
Organ genital feminin.
Notă. Unele persoane
afirmă pe Internet că
piropopircănița este o pasăre
mică. Nu am putut însă să o
identific.
Nu apare în niciun
dicționar al limbii române.
„Când să-și dea
vesmintele jos, m-a trăsnit
un miros neplăcut de
piropopircăniță”. (https://
nimfomane.com/forum/
topic/92573-0753750140/ )
pleampă, s.m.f. și adj.
Prostovan, mocofan, tăntălău.
Nu apare în niciun
dicționar al limbii române.
„Râd ca pleampa, a pagubă.
Plec. Din lene nu alimentez,
mai aveam benzină
sigur pana la Trier.” (https://
jurnalul23.rssing.com/
chan-6251249/all_p2.html)
12 OCTOMBRIE
2021
Campania de excelență a
românilor din diaspora derulată
de publicația Occidentul
Românesc vă face cunoștință,
în ediția lunii octombrie,
cu Ciprian Manea, specialist
în industria IT, stabilit în
Finlanda de 20 de ani, care a
înființat în România Asociația
unPi pentru Școlari (www.
unpi.ro) ca să îi ajute pe copiii
români din familii defavorizate
să învețe programare.
Ciprian este din Târgoviște;
a început să învețe programare
încă din liceu (unde era la clasa
de informatică), apoi a urmat
Facultatea de Automatică și
Calculatoare de la Politehnica
din București. Era încă adolescent
când i-a creat tatălui
său un program de contabilitate,
ca să îi ușureze munca.
Ulterior, a lucrat în primele
firme de internet service
provider din România. Când
ocazia i s-a ivit să plece în
Finlanda, la un loc de muncă
mult mai bun, a luat avionul
și a plecat. Este căsătorit și are
două fete (una de 13 ani, una
de 15 ani). Sincer, la obiect
și deschis, cu simțul umorului,
Ciprian mărturisește că
pasiunea lui din prezent este
să se învețe pe sine ce să îi
învețe pe alții (mai exact, pe
copii), după vorba care spune
„învață-i pe copiii tăi cât mai
devreme ce ai învățat tu mai
târziu în viață”.
Asociația pe care a
înființat-o în România (unPi)
a pornit de la o idee simplă: să
îi învețe programare pe copiii
care nu își permit cursuri sau
calculatoare, oferindu-le un tip
de calculator mic, Raspberry
Pi (model inventat în Marea
Britanie special pentru a fi
utilizat în scop educațional).
Aceste calculatoare se pot conecta,
spre exemplu, direct la
televizor și, astfel, copiii pot
participa la cursurile online.
În urmă cu doi ani, înainte
de a crea asociația, a trimis
e-mailuri către 65 foști colegi
de serviciu (majoritatea aflați
cu locurile de muncă în afara
României) și, cu ajutorul
donațiilor primite de la cei
care au răspuns apelului său,
a reușit să ofere 18 calculatoare,
în prima fază. În prezent,
numărul calculatoarelor donate
s-a ridicat la 30. Cursurile
sunt lunare și se concentrează
pe limbaje de programare
complementare școlii (cum ar
fi Scratch sau Golang).
Scopul demersului lui
Ciprian este simplu: vrea să
îi ajute pe acești copii să se
ajute pe ei și să își ajute totodată
familiile. IT-ul este unul
din puținele domenii în care
contează ce știi să faci, nu
dacă ai o diplomă. Inclusiv
marii giganți IT au renunțat
la a mai cere diplome de facultate
dacă vrei să lucrezi
pentru ei și se uită mai ales
Campania de excelenţă
„Învață-i pe copiii tăi cât mai devreme
la ce știe fiecare aplicant să
facă. În paralel cu faptul că
îi învață programare pe copiii
români, Ciprian încearcă să
le dezvolte și spiritul antreprenorial,
în așa fel încât la
momentul la care vor ieși pe
piața muncii aceștia să aibă
inclusiv curajul lansării unei
afaceri proprii.
Camelia Jula: Când ați
plecat în Finlanda și de ce
tocmai acolo?
Ciprian Manea: Aici a
zburat avionul! (râde cu poftă).
Am plecat în 2000 pentru
că așa a fost conjunctura.
Cred că Finlanda m-a ales pe
mine și mai puțin eu pe ea. Nu
mă gândeam să emigrez, dar
în drum spre facultate să-mi
ridic diploma am descoperit
că aproximativ jumătate din
colegii cu care m-am întâlnit
în sens invers plecau – fie la
Paris, fie la Berlin sau în alte
părți. Până să ajung să îmi iau
diploma, deja mă întrebam:
stau sau plec? Acasă deja
știam ce mă poate aștepta.
Camelia Jula: Și oferta de
plecare cum a venit?
Ciprian Manea: Oferta a
venit de la Nokia (adică din
Helsinki), la recomandarea
primului meu șef de la prima
firmă care m-a angajat. Am
avut norocul unui prim job la
care am avut libertatea să facem
ce vrem la muncă, aspect
care și-a cam pus amprenta pe
cariera mea ulterioară. Așa că
mă, limbă, societate)?
Ciprian Manea: Clima
a fost cea mai ușoară: când
mergi la muncă e beznă (am
început să lucrez acolo în ianuarie
2001), când te întorci
de la muncă e beznă, mai ai
și tu timp să programezi, că și
așa nu are rost să mergi (prin
beznă) nicăieri. Limba nu o
vorbesc, vorbim doar engleza
(și română, acasă). Profesional
a fost cel mai „greu”:
în 2001 – 2004, Nokia era
firma perfectă: toți dornici să
ajute, buni camarazi, vârste
diferite, personalități diferite,
naționalități diferite, acolo am
avut primul coleg cu deficiențe
de vorbire, primul coleg în
scaun cu rotile... Șefa diviziei
ne știa pe toți cei 300 și ceva
de angajați ai ei după numele
preferat sau folosit între prieteni.
O vreme demult apusă.
Lucrurile s-au mai schimbat
de atunci.
Camelia Jula: Care au fost
și au rămas lucrurile care vă
plac cel mai mult în patria
adoptivă?
Ciprian Manea (zâmbește):
Abia aștept să scăpăm
de interdicția asta pe timp de
Covid cu distanța între persoane
de 2 metri ca să revenim la
standardul finlandez de 5 metri!
Ok, acum serios vorbind,
îmi place foarte mult aici aerul
curat, îmi plac nopțile lungi și
albastre (un albastru greu de
explicat în cuvinte, care apare
când soarele încă nu a apus),
îmi place faptul că avem acces
la Marea Baltică, păduri sunt
peste tot, parcuri în centru. Nu
am mașină și nici nu am nevoie,
aici îți poți regla ceasul
după autobuze.
Camelia Jula: Care a
fost parcursul profesional în
Finlanda?
Ciprian Manea: Am făcut
mai tot timpul același tip de
meserie: system engineering,
sub diverse titluri. Ăsta e un
soi de „te asiguri că totul (va)
merge bine, mai bei o cafea,
mai citești o carte”.
Camelia Jula: Asociația
unPi (www.unpi.ro), proiectul
prin care deschideți orizontul
copiilor români către
atunci când m-a întrebat dacă
nu vreau să merg la Nokia,
am spus da, cum ziceam mai
înainte, acasă știam deja ce mă
așteaptă.
Camelia Jula: Reacția familiei
care a fost?
Ciprian Manea: Trăiam
deja de cinci ani în București,
au fost ok să merg la interviu,
lacrimile au fost la plecare.
Camelia Jula: Cum a fost
adaptarea la noua patrie (clilumea
programării – cum a
luat ființă acest program, cum
ați reușit să îl dezvoltați și câți
copii beneficiază acum de el?
Ciprian Manea: În prezent
avem în jur de 30 – 35 de familii
beneficiare și o activitate
relaxată, fluctuantă. Prioritatea
juniorilor este școala (clasică),
odihna, familia, socializare
cu prietenii, joacă și apoi
unPi (când au timp). Ne-am
dorit să îi lăsăm pe ei să fie
interesați să facă, să învețe, ca
să aibă motivație. Noi nu putem
face minuni dacă ei nu au
dorința de a învăța. Cât despre
geneza proiectului... Dacă
mă întrebai pe mine, Ciprian,
dacă aș fi făcut voluntariat
înainte de 2019 (anul când am
fondat unPi), ți-aș fi răspuns:
contribui ori am contribuit la
Crucea Roșie (pentru proiecte
în Africa), dar din păcate nu
am timp pentru altceva. Ce
s-a schimbat în 2019? În primăvara
lui 2019 am realizat
că se pot schimba destine cu
ajutorul tehnologiei. Sincer,
viziunea inițială a fost cu totul
alta, dar am conștientizat relativ
repede că acea viziune este
imposibil de atins; asemenea
unui ogor, care dacă nu a fost
desțelenit și arat în prealabil,
nu va permite niciodată ideii
tale să prindă rădăcini. Da,
unul din bunicii mei a fost
țăran. Cel mai important sfat
al lui: „Nu-ți alege agricultura
drept profesie, e o muncă
foarte grea, niciodată nu ești
total sigur de recoltă”. Și uite
că, metafizic, tot la agricultură
am ajuns. Așadar secretul
nostru este faptul că schimbăm
destine. Fără nicio urmă
de îndoială. Nu la trecut, nu la
viitor. La prezent.
Campania de excelenţă OCTOMBRIE
2021 13
ce ai învățat tu mai târziu în viață!”
Camelia Jula: Cum se
pot alătura voluntari misiunii
unPi?
Concurs unPi
Ciprian Manea: UnPi
este locul unde faci ce vrei
la muncă. Oferim voluntarilor
autonomie – fac ce vor,
când vor, dacă vor. Ce le
cerem este să fie foarte buni
Asociația unPi și Occidentul Românesc te invită la un concurs inedit:
Câștigă un calculator unPi pentru copilul tău!
Ghicește unde este realizată fotografia cu Ciprian Manea,
inițiatorul și fondatorul Asociației unPi pentru Școlari (poza este
făcută în Spania) și trimite locul geografi c despre care crezi
că e corect printr-un SMS pe numărul de telefon al asociației:
+358406640059.
Prețul unui mesaj este de 9 eurocenți (mesaj internațional).
Asociația va răspunde DOAR câștigătorului, care va fi persoana
care a oferit răspunsul cel mai apropiat de realitate. Câștigătorul
va primi ca donație un calculator Raspberry Pi pentru copilul său,
care, astfel, va putea participa la cursurile gratuite de programare
oferite de Asociația unPi.
Perioada de derulare a concursului este:
1 octombrie - 1 decembrie 2021.
și serioși în ceea ce își asumă
că fac. Dacă se apucă de
ceva, vreau să fie dus la capăt
perfect. Suntem cu toții „nomazi
digitali”, toată lumea
lucrează remote (de dinainte
ca termenii aceștia să ajungă
o modă). Fiecare voluntar își
poate alege specificul muncii
– fie ceva la care deja e
foarte bun, fie ceva la care
ar vrea să devină foarte bun.
Orice voluntar poate învăța
și el programare (un motto
drag mie este: „Dacă vrei
să înțelegi un subiect foarte
bine, încearcă să-l predai
sau explici și unui copil”).
De asemenea, oferim recomandări
în rețeaua noastră
de conexiuni pentru cei care
caută un job, spre exemplu.
Există și serie de beneficii
tangibile, cum le-am numit
noi, pentru voluntari, de la
licență anuală antivirus la o
licență educațională pentru
a învăța programare folosind
medii profesionale de dezvoltare
sau licență Windows
10 Professional pentru stații
de lucru. Ce nu oferim este
sprijin financiar (nici pentru
beneficiari, nici pentru
voluntari), dar un voluntar
care aduce un contract de
sponsorizare, spre exemplu,
poate beneficia legal, în baza
unui contract, de comisionul
aferent acestuia.
Camelia Jula: Care sunt
planurile de viitor pentru
Asociația unPi și câți voluntari
sunt acum în echipă?
Ciprian Manea: Planurile
sunt multe, dar le (și ne)
adaptăm pe parcurs, pe măsură
ce învățăm despre noi
posibilități. Spre exemplu,
un lucru recent învățat a
fost să nu mai aplicăm niciodată
la granturi oferite
în România. Experiența cu
acest tip de aplicații în țară a
fost teribilă, sincer, mai ales
comparată cu experiența
aplicării pentru granturi
din alte țări, unde comunicarea
e mult mai deschisă
și mai normală. Suntem
cinci voluntari în prezent
și așteptăm în continuare
în special pasionații de IT
alături de noi. Sper să ajungem
la un moment în timp,
în existența organizației,
când să ne autofi nanțăm,
cu ajutorul voluntarilor și al
soluțiilor software create la
#unPi. Și încă un lucru care
trebuie spus: toți cei 18 donatori
inițiali sunt membri
de onoare cu drept de vot
în asociație, în consiliul director.
Camelia Jula: Cum ați
găsit familiile beneficiare?
Ciprian Manea: Recrutarea
inițial a fost puțin
problematică. Apoi am aflat
de Proiectul Merito care premiază
profesorii foarte buni
și prin ei am reușit să ajungem
la unii dintre copii, iar
alți beneficiari au venit prin
Școala 9, în urma unui articol.
În timp, vreau să ajung
la un sistem prin care copiii
beneficiari să recomande alți
copii interesați de a învăța
programare, să îi aducă în
proiectul unPi. Dorința mea
este să le fac cursuri cât
mai clare și mai simple, din
care să învețe ceva concret
chiar în jumătate de oră.
Și părinții sunt implicați în
acest proces de învățare de
la distanță, pentru că și ei au
responsabilitatea evoluției
copiilor lor (pornind de la
faptul că ei decid cât timp
petrece copilul în fața calculatorului).
De menționat că
40% din beneficiarii noștri
sunt fete, restul băieți, așa că
vreau să fac cursurile interesante
și din perspectiva lor,
a fetelor.
Camelia Jula: Între job,
familie, asociație... mai rămâne
timp liber pentru hobby-uri,
lecturi etc.?
Ciprian Manea: Nu am
alte pasiuni în afară de calculator!
(râde). Bun, revenind
în registrul serios, n-am avut
multă vreme decât curiozitate
față de lucruri, persoane
(interesante), poate istorie
și câteva cărți, din cămara
bunicului, găsite în timp ce
căutăm magiunul: cărți vechi
de citire, religie, istorie din
anii ’30 (poate și de mai
devreme), roase pe margine
de șoareci, apoi mai târziu:
Cireșarii, Experiența OZN,
Napoleon, DEX și ca tânăr
adult: Teora/SF, limbajul
corpului, ciuma alba, arta
de a negocia, Sun Tzu (arta
războiului). Acum găsesc din
ce în ce mai rar cărți bune de
citit (exceptând pe cele tehnice,
pe care și pe ele le filtrez
foarte bine înainte).
Camelia Jula: Locuri
preferate din România rămase
la suflet, din Finlanda?
Ciprian Manea: Asta
e ușor – toate prin care am
fost. Dar mie dacă-mi place
ceva, admir fără asociere cu
originea sau locul.
A consemnat: Camelia Jula
Foto: arhiva personală
Ciprian Manea
14 OCTOMBRIE
2021
Bucuria lecturii (IV)
Pentru a celebra cei 700 de ani de
la moartea lui Dante Alighieri, în toată
Toscana au avut loc multe evenimente:
expoziții, concerte, lecturi din opera
dantescă, filme. În noaptea dintre 13 și
14 septembrie 1321, Dante Alighieri,
părintele limbii italiene, cel mai mare
poet al Italiei, născut la Florența în 1265,
a murit în exil la Ravenna, fiind alungat
din cetatea natală pe motive politice.
Poet, teolog și filosof, el este autorului
celui mai cunoscut poem, tradus și citit
în lumea întreagă: Divina Comedie.
Pentru a celebra cel de-al șaptelea
centenar al morții sale, la Florența a avut
loc un „maraton” de 24 de ore, în care
s-au citit în limba engleză toate cele 100
de cânturi ale Divinei Comedii. Localitatea
Pisa a găzduit o lectură integrală
și colectivă a celebrei opere. Circa trei
sute de cititori și cititoare au „împrumutat”
vocea lor poemului dantesc, într-o
ștafetă care a implicat întreaga comunitate,
între 7 și 90 de ani, evenimentul
desfășurându-se pe durata a trei zile (11
– 13 septembrie), între orele 20 și 24.
La Florența, Dante a fost celebrat și
prin muzică. Pe data de 13 septembrie
a avut loc concertul dirijat de Maestrul
Riccardo Muti. Programul a inclus
opere de Giuseppe Verdi, Franz Liszt
și, pentru prima dată sub baghetă italiană,
„Purgatoriul” de Tigran Mansurian.
Tot la Florența s-au deschis mai multe
expoziții: de fotografie, de gravură, de
pictură.
Enumerăm câteva dintre acestea: „Călătorie
în regiunea poetului – Toscana
dantescă în fotografii din Arhivele
Alinari, dar și de Massimo Sestini”;
„Dante – poetul etern”, ce include
ilustrația lui Gustave Dorè din 1861,
care este acum digitalizată; „#Dante
PoP, de Sandra Rigali”, expoziție având-
o drept curator pe Alice Traforti – un
omagiu în versiune pop adus celui mai
mare poet italian, văzut mai ales ca un
om al schimbării.
Comuna Pistoia găzduiește o
expoziție de texte foarte rare și extrem
de prețioase referitoare la opera lui
Dante: „Dante Vivo”. La Casentino
se prezintă expoziția „Sub semnul
lui Dante. Casentino în Comedie”. În
„Castello dei Conti Guidi” s-a deschis
programul expozițional „Terre degli
Uffizi”, conceput și realizat de către
faimosul muzeu florentin împreună cu
Fundația CR Firenze.
Expoziția povestește cum figura lui
Dante s-a intersectat cu istoria acestui
loc, Casentino, unde Dante a început
să scrie opera sa cea mai importantă,
nemuritoarea Divina Comedie. Pe
canalul de televiziune Rai Tre s-a putut
urmări filmul documentar „Dante
Confidential”, realizat de Simona Risi,
cu vocea naratorului PIF. Documentarul
cuprinde și interviul cu președintele regiunii
Toscana, Eugenio Giani.
Am semnalat cele mai importante
evenimente care au avut loc în regiunea
Toscana pentru a-l omagia pe Dante la
700 de ani de la moartea sa. Dar marele
poet rămâne viu prin opera sa, care este
tradusă integral și în limba română.
„Cel mai important lucru este să îl citim
pe Dante și să ne lăsăm fermecați de
geniul lui. Cine se simte îmbătat de versurile
lui, l-a înțeles, chiar dacă aceluia
îi rămân încă necunoscute referințele pe
care, de fapt și în fond, numai cei mai
profunzi cunoscători le pot cu adevărat
dezlega și pricepe”, afirmă scriitorul român
Horia Roman Patapievici.
Text de: Letiția Coza – Senior Editor
Occidentul Românesc
Cultură
Paradisul
Cântul XXXIII (fragmentul final)
Mai scurte vorbe voi avea de-acuma
spre-a spune numai ce-mi rămase-n minte,
decât un prunc ce-l mai lăptează muma.
Dar nu c-aspectu-acelei raze sfinte
era mai mult ca simplu-n el mereu
căci el de-a pururi e ce fu nainte,
ci pentru că-ntărindu-mi văzul meu
privind în ea, unica-i aparență
păru schimbată, căci schimbat fui eu:
și-n clara ei și-adânca-i subsistență
văzui trei cercuri în lumina-i vie,
de trei culori și-aceeași continență,
ca-n dublul curcubeu părea să fie
reflexu-n două; foc al treilea, care
egal suflând dintr-ambe ia tărie.
Ce slabă-i vorba pentru-atât de tare
concept! Și cât văzui poți să gândești,
puțin ce-a fost din cât era de mare!
Lumină-n veci, ce numa-n tine-ți ești,
și singură de știi, și-așa știută,
etern știind, surâzi și te iubești!
Rotirea ta, ce-n tine conținută
ca și-un reflex de raze se părea
puțin de mine-n jur când fu văzută,
păru-n culoarea proprie ce-avea
că-n ea al nostru chip îl zugrăvește,
deci și mai adâncit privii în ea.
Precum un geometru s-adâncește
să măsure un cerc și trudă pune
și n-afl-acel principiu ce-i lipsește,
așa fui eu cu nou-aparițiune.
Voiam să văd care-i raportul lor,
cum poate chipu-n cerc să se-mpreune,
dar n-ajungea spre-aceasta propriu-mi zbor,
de n-ar fi fost de-un fulger luminată
puterea mea și-i stinse-avutul dor.
Înaltul vis se rupse-aici deodată;
ci-mi și porni și-al meu și dor și velle,
asemeni roții ce-i egal mișcată,
iubirea care mișcă sori și stele.
Traducere de George Coșbuc
Turism OCTOMBRIE
2021 15
Turda - fruntea gemelor transilvane
Gabriela Căluţiu Sonnenberg
(Spania). Economist, scriitor și
jurnalist, promotor de cultură,
traducător. Senior Editor în cadrul
redacției OR.
„Acum am vrut să dovedesc
tatei că, fără miere şi
fără zahăr, poate omul să trăiască,
dar fără sare nu, d-aia
i-am gătit bucatele fără sare.
Judecați dumneavoastră cu
minte împărătească cine a avut
dreptate.” (Petre Ispirescu,
Sarea în bucate)
„Ia mai bine din sarea de
pe masă și ai să vezi că are
alt gust decât cea marină, pe
care am adus-o cu noi”, așa își
îndemna deunăzi o mămică băiatul,
la masa unei cabane din
munții Făgăraș. Știa ea ce știa,
nu degeaba își luase doctoratul
în chimie la o prestigioasă
universitate din Germania! Pe
mine în schimb m-a dus gândul
imediat la popularitatea
de care se bucură acum sarea
din Himalaia, în special cea
roz. Și m-a mai străfulgerat o
bănuială: nu cumva gustul inegalabil
al mâncărurilor „ca la
mama acasă” își are explicația
în ingredientul banal, pe care
îl ignorăm adesea pe nedrept?
Am pornit așadar pe urmele
sării geme extrase în Ardealul
natal și nu doar mi-am confirmat
bănuiala, ci a am dat peste
conexiuni neașteptate. În fapt,
efectele bogăției acesteia ne-a
marcat destinul ca nație mai
mult decât s-ar crede, reverberând
pe tot continentul. Nu
degeaba a ajuns ea eroină de
basm, nestemata noastră gemă
(cuvântul desemnează pietrele
prețioase translucide). Timp
de mii de ani, a fost sinonimă
cu bogăția, căci în antichitate,
soldații legionari romani – iar
mai târziu și cavalerii teutoni
- își primeau simbria în bulgări
de sare, considerați mai
valoroși decât aurul.
Originea zăcămintelor de
sare din subsolul bazinului
Transilvaniei coboară însă
mult înapoi în trecutul planetei,
dincolo de modesta istorie
a omenirii. Sedimentarea s-a
făcut acum 13,6 – 13,4 milioane
de ani, în bazine marine
care vădesc „ochi” ce pătrund
până la suprafață, prin locuri
prin care s-a exploatat la lumina
zilei. Grație lor, în perioada
ocupației romane a Daciei,
așezări precum Potaissa - Turda
de astăzi - au dobândit un
avânt economic nemaiîntâlnit.
Din păcate, de îndată ce se atingeau
adâncimi de aproximativ
15 metri, puțurile se umpleau
cu apa infiltrată de la suprafață,
obligând muncitorii să abandoneze
mina. Abia mai târziu au
învățat să devieze apa, adâncindu-le.
Extins pe o suprafață de circa
45 km2, cu o circumferință
medie de 250 de metri, „muntele
inversat” de la Turda atinge
în zona sa axială incredibila
grosime de 1200 de metri!
Încercarea de a ne închipui o
atare imensitate ne-a depășit
puterea imaginației, așa că
am pornit într-acolo, dornici
să vedem minunea cu proprii
noștri ochi.
Se cuvine menționat că,
aflându-ne în plin sezon, întreg
arealul era presărat cu turiști.
Judecând după plăcile de înmatriculare
ale sutelor de mașini
aliniate în parcarea modernă și
încăpătoare, întreaga Europă
își dădea întâlnire la punct fix!
Cu atât mai mult merită aplauze
gazdele, care reușesc să
mențină fluiditatea maselor,
în așa fel încât intervalul de
așteptare pe la cozile de intrare
și lifturi se mențin în limite
tolerabile. Discutabil rămâne
doar eternul apel la purtarea
măștii, pe care mulți vizitatori
l-au ignorat cu bună știință,
mizând probabil pe faptul că
vestitul efect curativ al aerului
saturat cu sare din interiorul
obiectivului va avea de bună
seamă grijă să-i vină de hac
virusului care bântuie peste tot.
Noi, preferând paza bună, am
evitat primejdia rea și am purtat
masca pe tot parcursul incursiunii.
Pot spune fără greș că, în
ciuda stratului de stofă interpus,
nu am experimentat nici stări
de panică, nici sufocări. Gustul
sărat al aerului a pătruns foarte
bine și prin filtrul protector.
Și totuși, o întrebare nu ne-a
dat pace: cum se face că așa
de mulți turiști au luat asupra
lor corvoada drumului complicat
spre micuțul orășel prăfuit
din inima Ardealului? Pentru
că - nu e niciun secret - cozile
kilometrice de mașini care se
formează zilnic în zonele de
șantier de la joncțiunile autostrăzilor
neterminate pe granița
dintre județele Alba și Cluj sunt
de-a dreptul înfiorătoare.
N-a durat mult până când
ne-am lămurit de ce ne înfruntam
cu așa puhoi de lume:
Salina Turda este cel mai de
succes proiect turistic actual al
României. Pe bună dreptate.
Nu doar termenul de valabilitate
de o zi a biletului de intrare,
ci și evantaiul activităților de
loisir care stau la dispoziția vizitatorilor
salinei sunt generos
dimensionate. Iar amenajările
din interiorul minelor sunt la
nivelul cel mai înalt, incluzând
grup sanitar, centru de
informare turistică, lifturi și
multe alte lucruri care ne fac
viața mai ușoară. Martoră stă
mama, care a parcurs nestingherită,
cu vârsta ei venerabilă
de 81 de ani, nu doar cele 150
de trepte ale scării de la intrare
(cu înălțime individuală destul
de redusă), ci și sutele de metri
de galerii întortocheate.
Obișnuiți cu aspectul încărcat
al peșterilor de origine
naturală, care stau să se prăvălească
sub bogăția amețitoare
a stalactitelor și stalagmitelor
încremenite în forme și dimensiuni
surprinzătoare, am
fost surprinși să întâlnim o
frumusețe cu nimic mai prejos,
dar de cu totul altă factură.
La Turda, nu stalactitele
sunt protagonistele. Cele de
sare cresc cu o viteză de 2 cm
pe an, dar se rup sub greutatea
proprie de îndată ce ating
lungimea de 3 metri. Există,
ce-i drept, un perete acoperit
de ele pe versantul nordic al
minei Rudolf - vestita cascadă
de sare, declarată monument al
naturii - dar predomină pereții
netezi, șlefuiți la perfecțiune de
mâna omului. În contrast cu ei,
ciorchinii de turiști par simple
mușuroaie de furnici, aruncate
la întâmplare prin imensele
cavități subterane.
Pe lângă dimensiunile hiperbolice
ale stratului de sare,
lucrul care impresionează și
mai mult este puritatea zăcământului.
Greu de crezut
că, în timp ce vizităm salina,
pășim prin sare curată, cu o
concentrație de 99 %. Cu alte
cuvinte, elementul insolubil nu
depășește 0,7 %! De la balustrada
montată în buza prăpastiei
care coboară vertical nu mai
puțin de 112 metri, imaginea
lacului de la baza minei Maria
Tereza, cu insula ei luminată
feeric, pare desprinsă dintr-un
film cu James Bond. Incredibil
cum omul a putut crea ceva
atât de impresionant!
Cum trebuie să se fi simțit
oare minerii-ocneni pe vremuri,
pe când trudeau în întuneric
în aerul rarefiat, tăind
și cărând blocurile de minereu
greu? Atenție: erau ocneni, nu
ocnași, căci în niciuna dintre
salinele Transilvaniei nu s-a
folosit vreodată munca silnică!
Se știe că obișnuiau să se
roage în fața altarului din sare
înainte de a coborî în subteran.
Ne-am întrebat, firește,
ce sume au recompensat acest
efort enorm, închipuindu-ne că
numai un salariu adecvat, care
contrabalansa condițiile grele
de muncă din acest pandant
pământesc al iadului. Surprinzător
însă, „simbria” tăietorilor
de sare era de regulă mai mică
decât cea a unui lucrător zilier
în agricultură...
Versanții laterali se înalță
deasupra capetelor vizitatorilor,
desenând unghiuri drepte,
cu înclinații care contravin legilor
gravitației. Forma de clopot
sau trapez, cu „talpă” largă
a abatajului, opusă orificiului
de deschidere mult mai strâmt
din tavan, creează o senzație
de disconfort. Dacă pentru
anumite afecțiuni respiratorii,
cura de aer saturat cu sare este
recomandată în mod expres,
celor cu angoase sau boli cronice
de diverse naturi le stă mai
bine... acasă.
Celor sănătoși, în schimb,
le surâde o largă paletă de
activități de agrement, pe care
le pot desfășura după pofta
inimii, în timp ce inspiră aerul
cu valențe terapeutice. Se
poate întreprinde, de exemplu,
o plimbare cu barca pe lacul
subteran, dar se poate și citi
în liniște o carte, sau naviga în
internet (accesul la rețea este
gratuit pentru toată lumea).
Mulți urmăresc emisiuni televizate,
joacă tenis de masă
sau minigolf. Cei mai fericiți
sunt însă copii, cărora le stau
la dispoziție jocuri, leagăne
și facilități sportive, ba chiar
și muzicale (în mina Iosif, de
pildă, sunetul se propagă cu 20
de ecouri).
Minunea de la Salina Turda
a fermecat de-a lungul timpului
dacii, romanii, regii maghiari
și împărații habsburgici. Starea
ei excelentă de conservare
se completează armonios cu
efortul de amenajare modernă,
făcând legenda să continue. Inevitabil,
ne-a sedus și pe noi.
Foto: misviajesporahi.es
16 OCTOMBRIE
2021
(Frederick William Robertson)
Și dacă divinul englez exemplul materiei, a unor
Frederick W. Robertson făcea
această afirmație în se-
de a se reduce în foi subțiri
metale care au proprietatea
colul al XIX-lea, în secolul prin laminare.
care a urmat și secolul care Aurul, de exemplu, este
a început acum, aceste metehne
în loc să fie remediate, stabil față de agenții corozivi
un metal extrem de maleabil,
au cunoscut o și mai mare și ușor de prelucrat în bijuterii.
Omul asemuit aurului!
creștere. Sunt printre noi din
ce în ce mai mulți ipocriți, Minunat! Să ne gândim și la
necinstiți, și indivizi cu firul de trestie în bătaia vântului,
la faptul că firul malea-
comportament tiranic.
Despre ipocrizie am mai bil nu se rupe, la fel ca omul,
scris și am amintit spusele despre care Pascal spunea că
unui jurnalist, analist politic
român într-o lucrare a care gândește, o trestie cuge-
nu este decât o trestie, dar
sa, anume că Mao Zedong, tătoare, cugetul fiind supremul
suport al omului, și ar fi
liderul comunist chinez,
fost Președinte al Chinei, în păcat să nu profităm de acest
timpul unei discuții în interiorul
conducerii partidului, Omul cu gândire, omul cu
plus dăruit de Divinitate.
intuind ipocrizia unor membri,
falsitatea celor spuse univers.
conștiință! Omul prețios în
de către ei, ar fi exclamat: Dar nu trebuie ca întreg
„prefer să discut cu oameni universul să se înarmeze,
de dreapta, că măcar ăștia mai spunea tot Pascal, spre
spun ce gândesc, nu ca oamenii
de stânga, care una picătură de apă, acești, iată,
a-l strivi; totuși, un abur, o
spun și alta gândesc”. Din corona-viruși invizibili cu
păcate, nici aceștia nu mai ochiul liber, sunt suficienți
spun ce gândesc, sinceritatea
în fața minciunii riscând cercetătorii au ajuns la con-
pentru a-l ucide. În prezent,
să pară o naivitate. În zilele
noastre, conducătorii de macroscopică trebuie să
cluzia că noi, cei din lumea
state practică din plin stilul ne ferim de cei din lumea
declarativ ipocrit.
microscopică populată de
Dar să vorbesc acum despre
maleabilitate, o calitate se pentru sănătatea noastră.
viruși și bacterii periculoa-
care s-ar cere cultivată la Trebuie să fim conștienți de
om. Dicționarul o definește pericolul care ne pândește
drept flexibilitate, docilitate,
adaptabilitate, opusă pe care rațiunea noastră le
și să luăm toate măsurile
rigidității, severității excesive,
durității, austerității, (raționament), maleabilita-
dictează. Pe lângă cugetare
formalismului. Și este dat tea include și respectul și
grija de a nu-l lovi pe celălalt
de lângă noi.
Maleabilitatea nu este
totuna cu instabilitatea care
înseamnă nestatornicie,
inconsecvență. Omul instabil
reacționează dintr-o
dată în alt mod, echilibrul
său fiind afectat. De aceea
oamenii maleabili care sunt
respectuoși, atenți, gentili,
sinceri și fermi în principii,
sunt plăcuți de cei din
jurul lor, iar oamenii rigizi
sau instabili sunt văzuți ca
niște oameni cu care nu
poți discuta, nu poți analiza
o situație, pentru că de la
ei poți să te aștepți la orice
reacție, în orice moment.
Adoptă un comportament
de neînțeles, care poate fi
urmare a caracterului cu
care vin pe această lume,
dar și a lipsei de educație
pentru dobândirea calmului,
judecății drepte, armonizate
cu cei din jurul său. Față de
acești oameni trebuie să fim
precauți. Ei sunt oamenii
care nu știu sau nu pot, din
lipsă de voință, să se conducă
în viață după o convingere,
un crez.
Și fiindcă am folosit acest
cuvânt „crez”, să ne amintim
că el poate semnifica
principiile sau convingerile
unei persoane, concepția sa
despre viață. Dar, crezul mai
este folosit în cadrul bisericilor
creștine ca Simbol de
credință, o scurtă mărturisire
de credință comună față
de Tatăl, Fiul și Duhul Sfânt,
Opinii
Maleabilitate, duplicitate, fermitate
„Există în lume trei lucruri care nu merită nici o milă: ipocrizia, frauda și tirania.”
la creștini, sau ca formulă de
botez. El trebuie cunoscut și
rostit de toți cei ce doresc
să devină creștini, deci la
Botez, sau de cei care, întro
formă sau alta, doresc sau
trebuie să manifeste noua
lor credință. Am adăugat
aceste rânduri pentru a ne
da seama de valoarea unui
crez.
Trăim într-o lume care se
debarasează pe zi ce trece
de crezul avut, de conduita
morală existentă până acum.
Sunt printre noi indivizi
care, pentru a-și satisface
interesele personale, adoptă
și aplică, după împrejurări,
principii și păreri pe
care le găsesc ei potrivite
momentului. Devin duplicitari,
motivați de interese
egoiste. Și această atitudine
este preluată și amplificată
în politică.
Mulți oameni trăiesc
nehotărât, lipsiți de fermitate,
conform proverbelor
românești: „Și cu cuțitul
uns, și cu slănina întreagă”,
„Cu fundul în două luntri”
– proverbe care definesc, în
argou, pe cei care nu știu ce
vor, sau care ar vrea – și așa,
și așa. Acestora le lipsește
un crez bine definit în viață.
Ei se apleacă în direcția
vântului care bate, nu sunt
în stare, dacă este nevoie,
să lupte, să se opună, să-și
urmeze convingerea. Patriotismul,
de exemplu, nu
poate admite lipsa de fermitate.
Slăbirea fermității, în
acest caz, poate să meargă
până la trădare. Îți trădezi
conștiința, îți trădezi prietenul
sau colaboratorul, superiorul,
îți trădezi țara.
Mai simplu și mai exact,
nu poți avea două lucruri incompatibile
simultan. Dacă
alegi un lucru, trebuie să-ți
asumi faptul că nu îl vei
avea pe celălalt. Ori una,
ori alta. Clar este că având
primul principiu, nu-l poți
avea pe cel de al doilea în
același timp. Mai mult, odată
cu alegerea uneia dintre
opțiuni, trebuie să-ți asumi
că aceasta are un număr de
avantaje, dar și dezavantaje.
Ca atare, este nevoie, a
priori, de înțelegere, cântărire,
cinste și viziune. Dacă
ești ferm îți respecți crezul,
conștiința nu va permite să
devii ipocrit, să minți sau să
furi. Ea va fi ca un scut.
De exemplu, în momentul
în care ai decis să nu te
duci la vot, renunți la dreptul
de a te plânge de ceea ce
se va întâmpla după votare.
Iar dacă te-a învățat cineva
să te duci cu intenția de a
măslui votul, nu o vei face.
Sau, dacă consumi băuturi
alcoolice zilnic, nu vei putea
să te plângi de pierderea
memoriei; dacă nu crezi în
sfaturile unui medic care îți
recomandă un regim, nu vei
avea dreptul mai târziu să te
plângi că te-ai îmbolnăvit
neprotejându-ți organul respectiv.
Dacă ai spus ceea ce
nu trebuia despre țara ta, sau
dacă destăinuiești un secret
sau imaginezi situații care
se pot întâmpla, să nu te
aștepți să nu se afle sau să
nu aibă repercusiuni spusele
tale. Și să știi că totul va
fi de dușman profitat. Sunt
reguli de bun-simț pe care
trebuie să le cunoaștem și să
le respectăm.
Orice alegere, opțiune,
precum și orice deviere de
la ea, are un preț. Viața ne
prezintă nota de plată. Și
nota de plată este efectul
unei cauze, și cauza suntem
– noi. E important deci, să
facem o alegere bună pentru
trupul, dar și pentru sufletul
nostru și să o respectăm, fiindcă
vom trăi consecințele
propriilor alegeri și ale faptelor
săvârșite.
Nu juca pe două planuri,
nu fi indecis; nu da dovadă
de duplicitate! O, ce bun
sfat!
Boris Pasternak (1890-
1960) în cartea sa „Doctor
Jivago” spune: „Cei mai
mulţi dintre noi suntem
obligaţi să ducem o viaţă
de duplicitate constantă,
sistematică. Sănătatea este
bineînţeles afectată dacă zi
de zi spunem una şi simţim
alta, dacă ne umilim în faţa
a ceea ce ne repugnă şi ne
bucurăm de ceea ce nu ne
aduce nimic decât nefericire”.
Așa era în comunism,
în anii terorii staliniste și
tot ce vedea și auzea poetul,
scriitorul Pasternak, în jurul
său, îl afecta profund.
Scriitorul, jurnalistul,
politicianul român Octavian
Paler (1926-2007), după
plecarea comunismului
dar rămânerea duhorii lui
în urmă, dezgustat de clasa
politică, spunea: „Aşa
sunt vremurile, nu poţi să
fi i moral, fără să fi i în acelaşi
timp imoral. Și nu poți
să-ți satisfaci vanitățile fără
să te umilești din când în
când. Cei care nu acceptă
o jumătate din această pilulă,
nu pot avea cealaltă
jumătate. Căci totul e atins
de duplicitate azi. N-a mai
rămas nimic curat...”. O
adiere de nihilism, desigur,
în momente de disperare pe
care le poate avea orice om.
Întrebarea este: Oare ne
vom împăca cu asemenea
situație de duplicitate? Nu
vom ști a lupta pentru cinste
și adevăr? Nu vom putea fi
fermi în acțiunile noastre?
Nu putem fi conștienți de
interesele țării și de faptul
că ele se repercutează
precum undele sonore sau
luminoase asupra fiecăruia
dintre noi? Fermitate nu
înseamnă a adopta o atitudine
dură, agresivă sau
nepoliticoasă, ci înseamnă
a fi rânduit crezului tău,
acela pe care l-a acceptat
conștiința ta dintru început
și care, cu trecerea timpului
ți-a dovedit că se potrivește
cu gândirea, simțirea și trăirile
tale.
Autor: Vavila Popovici
(Carolina de Nord – SUA).
Scriitor și jurnalist, poet,
traducător tehnic. Senior
Editor în cadrul redacției
Occidentul Românesc.
Foto: topshelfgamer.com
Opinii OCTOMBRIE
2021 17
După Afganistan, ce urmează pentru noi?!
La sfârșitul lunii august
2021, Statele Unite erau nevoite
sa abandoneze în pripă,
rușinos chiar, Afganistan, la
aproape 20 de ani de la atentatele
din septembrie 2001. În
spațiul românesc s-a comentat
despre eveniment, uneori
aplaudând pe partitura rusească
anti-americană, alteori din
perspectiva meciului taberelor
pro-Biden sau pro-Trump, vina
pentru dezastru fiind atribuită
după caz, fie unuia, fie celuilalt.
Unii îl acuză pe Donald Trump
că a cedat prea mult (eliberarea
a 5.000 de prizonieri talibani a
contribuit cu siguranță la viteza
cu care au cucerit mai apoi
provincie după provincie) în
graba de a bifa retragerea trupelor,
promisiune electorală.
Alții uită că Donald Trump a
fost chiar dispus să îi legitimeze
pe talibani invitându-i la
negocieri în SUA.
Și unii și alții sunt în general
de acord că retragerea trebuia
să se întâmple, că „războiul
cel lung” s-a clădit pe o iluzie
(respectiv minciună) și că s-au
cheltuit prea mulți bani (americanilor
în general, ca și lui
Donald Trump, nu le place să
piardă bani). Se estimează că
s-au cheltuit peste 2 trilioane
și jumătate de dolari (se estima
la un moment că se cheltuiau
300 milioane de dolari pe zi).
Spre deosebire de războaiele
din Coreea și Vietnam, care au
fost finanțate prin creșterea impozitelor,
cel din Afganistan a
fost purtat pe datorie (pe caiet).
Unii cârcotași ar zice că a fost
plătit de China (căreia SUA
îi datorează peste 1 trilion de
dolari)…
Pe de altă parte, cea mai
mare parte din banii investiți
de SUA în Afganistan s-au
întors într-un fel sau altul în
buzunarele americanilor (contractorii
privați, abonați la
contracte generoase și mioape
cu statul, care au livrat totul:
de la drone până la hârtie igienică),
principalul beneficiar
fiind industria de apărare. A
fost dacă vreți, un echivalent al
PNRR-ului mult dezbătut zilele
astea pe Dâmbovița: cu acest
munte de bani baronii politici
americani din circumscripțiile
electorale unde funcționează
fabrici de armament, au fost
fericiți să salveze și să creeze
noi locuri de muncă, primind
în schimb voturi de la alegătorii
lor, donații și viitoare joburi
bine plătite de la lobby-ul
îmbogățiților din contracte de
apărare cu statul în Afganistan
(și in Irak).
În România însă se mai
criticase și parada triumfală
organizată cu ocazia revenirii
trupelor române acasă, la
sfârșitul lunii iulie și s-a pus
în discuție logica sacrificiilor
noastre de sânge în „cimitirul
imperiilor”. Deocamdată reamintim
că misiunea a fost sub
comanda NATO, o organizație
de apărare colectivă în care, cu
oarecare noroc (dar și cu acest
tip de sacrificii), am reușit să
intrăm și noi. Păstrăm dezbaterea
privind utilitatea NATO
pentru ziua în care, poate,
Rusia se va gândi să ne trimită
și nouă niște omuleți verzi.
Deocamdată, uitându-ne la
vecinii noștri dinspre est –
Republica Moldova, Ucraina,
Georgia sau Armenia – pare
că această poziționare în tabăra
occidentală a fost o întâmplare
providențială.
Dincolo de cele 5 minute de
celebritate de la spartul târgului,
Afganistan nu a reprezentat
niciodată o temă interesantă pe
agenda publică românească, în
ciuda faptului că peste 32.000
de militari români au participat
la misiunea din Afganistan, începând
din 2002, 27 dintre ei
pierzându-și viața, 200 fiind
răniți și un număr necunoscut
suferind probabil de sindromul
stres post-traumatic, cu un impact
sever asupra familiilor lor.
„Existența stresului posttraumatic
în Armata Română
a fost recunoscută de oficialii
MApN abia anul trecut când
s-a comunicat că 19 militari
români suferă de acest sindrom.
Numărul acestora este
în realitate mult mai mare
dacă avem în vedere că, în
timp, peste 40.000 de militari
români au luptat peste
granițe, iar conform datelor
oficiale ale Pentagonului, în
funcție de conflict, un procent
între 12 şi 20 la sută din soldați
sunt atinși de acest sindrom.”
( Adevărul, 4 noiembrie 2019)
De altfel, cei 27 nu sunt
primii români care au murit
în Afganistan. La războiul din
Afganistan din anii 1979-1989,
de partea sovietică au participat
circa 12.500 de cetățeni moldoveni,
dintre care peste 300
au fost uciși - o cifră importantă
raportată la demografia
Republicii Moldova. Acel
război reprezintă și acum o traumă
în memoria colectivă din
Republica Moldova, sentiment
necunoscut la noi, dar împărtășit
cu celelalte state foste membre
ale Uniunii Sovietice.
Dar ce consecințe are retragerea
SUA din Afganistan
pentru Romania?
Nu ne vom referi la
implicațiile de politică externă,
la adâncirea deficitului de
încredere între statele europene
și SUA, la aparenta șubrezire a
garanțiilor de securitate transatlantică,
cu impact important
asupra României, țară aflată la
periferia Uniunii Europene și a
blocului occidental. În schimb
există cel puțin două consecințe
probabile cu un impact direct
asupra vieții românilor.
1. Problema refugiaților
Așa cum vom discuta mai
departe, probabil Afganistan
nu va redeveni foarte curând
un exportator de terorism (poate
doar în măsura în care îndeplinesc
dorința Pakistanului
de a-și canaliza excesul de
agresivitate și de recruți către
inamicul său istoric, India). În
schimb, Afganistan este (era
deja) exportator de refugiați.
Tendința migratorie s-a accentuat
dramatic în contextul
preluării puterii de către talibani.
Deja o mare parte a elitelor
urbane au plecat sau își
pregătesc bagajele (emigrație
politică). În zonele sărace preluarea
puterii de către talibani a
însemnat revenirea la o stare de
siguranță și pace, pe de o parte;
pe de altă parte însă dificultățile
economice riscă să se agraveze,
ceea ce ar putea determina
alți afgani să își părăsească țara
(emigrație economică).
România era deja o țară de
tranzit pentru refugiații afgani.
De exemplu în 2020, din totalul
cererilor de azil depuse
(6.138) cele mai multe au
venit din partea refugiaților
din Afganistan (2.384), (urmați
de cei din Siria (1459) și Irak
(416)). Mai mult decât atât,
se pare că retragerea SUA
din Afganistan a determinat
Ungaria și Croația să își înăsprească
supravegherea la
frontiere. Acest fapt a determinat
ca traseul refugiaților –
inițial pornind din Turcia, trecând
prin Grecia, Macedonia
de Nord, Serbia, Ungaria și
sfârșind in Croația - să devieze
prin România. (De reamintit
că Turcia, și mai nou Belarus,
exercită un șantaj asupra UE
permițând uneori refugiaților
să circule liber spre vest).
Prin urmare, este de așteptat
ca numărul refugiaților afgani
ajunși în România să crească
substanțial. În ciuda poncifului
potrivit căruia românii
sunt un popor primitor, opinia
publică în majoritate respinge
refugiații, mai ales pe
cei musulmani. Vuvuzelele
naționaliste din mass-media și
pe Facebook amplifică temerile
populare privind invazia
„islamică” în ciuda faptului
că în o majoritate covârșitoare
acești refugiați nu doresc să rămână
în România. Este rușinos
că nici chiar refugiații din zone
de război nu ar alege să rămână
la noi, dar nu este surprinzător.
Milioanele de români care
au plecat din țară în ultimii ani
sunt de acord cu această viziune
pesimistă asupra posibilităților
de dezvoltare personală pe care
le oferă glia strămoșească. O
parte dintre cei care se opun
vehement „invaziei islamiste”
împărtășesc în mod paradoxal
viziunea talibanilor asupra rolului
religiei în societate, (lipsa
de) drepturi pentru femei și
minorități, valorile occidentale
în general. Toată această isterie
privind refugiații, nu are în
spate bineînțeles nicio politică
serioasă de tratare a fenomenului
- se pare că România depopulată
nu are nevoie de forță
de muncă (ieftină). Această
agitație va fi în schimb speculată
de mașinăria de propagandă
putinistă pentru a crește antipatia
față de Uniunea Europeană
și pentru a mobiliza la vot alegători
speriați sau furioși. Iar
aceștia vor vota din nou vorbe
goale, tăindu-și craca de sub
picioare.
2. Problema terorismului
Să ne reamintim: de la începutul
participării României
la misiunea din Afganistan
au fost uciși 27 de militari
români. Pe de altă parte, din
9 septembrie 2001 până în
prezent, un număr aproape
egal de cetățeni români și-au
pierdut viața în atentate teroriste,
în afara granițelor țării.
25 de conaționali au fost uciși
astfel - 4 chiar în atacul asupra
World Trade Center din SUA
din septembrie 2001, 16 în
Spania în martie 2004, unul în
Afganistan în aprilie 2011, 2 la
Paris în noiembrie 2015, unul
la Nisa, tot în Franța, în iulie
2014; o româncă a pierit în
atentatul din Londra din martie
2017. Mulți alții au fost răniți.
Care este firul ce îi conectează
pe toți aceștia? Marea majoritatea
erau români din diaspora,
plecați din țară pentru a-și croi
o viață mai bună.
Riscurile unor atacuri în
România au fost și rămân
reduse. Pe de o parte se pare
că deși eșuează constant în a
stopa contrabanda transfrontalieră,
instituțiile de securitate
din România sunt destul
de abile în lupta anti-teroristă.
Pe de altă parte, teroriștii
urmăresc să își maximizeze
impactul cu resursele limitate
și prețioase pe care le au. Prin
urmare, vizează țări europene
mai importante mediatic. La
urma urmei toată lumea știe
unde este Paris sau Londra,
dar puțini pot face diferența
între București și Budapesta
(pe care chiar și teroriștii le-ar
putea confunda…). În schimb,
riscurile pentru românii din
statele occidentale vor crește
probabil în lunile următoare.
Din păcate, în Occident
este de așteptat ca perioada
de acalmie de după prăbușirea
Statului Islamic în Siria și Irak
să fie în curând înlocuită de
noi evenimente sângeroase
organizate sau tutelate de diverse
organizații teroriste. Va
redeveni Afganistanul un sanctuar
și o bază de pregătire și
de acțiune pentru organizațiile
teroriste mai periculoase,
precum Al-Qaeda sau Statul
Islamic (SI)? Există puține
certitudini în acest moment în
ceea ce privește Al-Qaeda. În
schimb, cu Statul Islamic, (mai
precis cu versiunea sa regională
- Statul Islamic Provincia
Khorasan (ISKP)) talibanii nu
sunt în relații deloc cordiale,
fiind inamici încă de dinaintea
retragerii americanilor. Cel
mai probabil talibanii nu vor
permite ISKP să prindă rădăcini
în Afganistan după ce s-au
chinuit atât de mult să repună
stăpânire pe țară. În mod paradoxal,
SUA și talibanii s-au
pus deja de acord să coopereze
pentru a lovi SI, mai ales în
urma atentatului din august de
la aeroportul din Kabul.
Prin urmare este puțin probabil
ca Afganistan să redevină
prea curând placa turnantă
a terorismului internațional.
Deocamdată par mai degrabă
interesați să își consolideze
poziția, inclusiv prin
obținerea recunoașterii pe
plan internațional. Pakistan,
dar și China și Rusia, vor rămâne
principalii parteneri
internaționali ai talibanilor.
Din momentul în care SUA
au părăsit Afganistan, toate
aceste state sunt interesate în
primul rând să obțină o cât
mai bună stabilitate în regiune.
Nu sunt în mod particular
interesați ca Afganistan să exporte
terorism și refugiați (cel
puțin nu înspre granițele lor).
Există și interese economice –
celebrele resurse naturale ale
Afganistanului pe care acum
le vizează China. Dar și alte
state, precum Turcia, Qatar
sau Pakistan sunt interesate
să participe la reconstrucția
Afganistanului în schimbul
unor contracte economice
avantajoase. Toate acestea, și
în contextul pacificării interne,
deocamdată complete, creează
premisele unei atitudini precaute
a talibanilor, orientate spre
consolidare internă.
Așa cum am văzut, spre
deosebire de Al Qaeda, Statul
Islamic (SI) nu pare a avea niciun
viitor în Afganistan (cel
puțin dacă nu se produc sciziuni
interne semnificative între
talibani), la fel cum deocamdată
în Siria și în Irak pare că
nu se vor putea reorganiza la
fel cum au reușit în trecut. Prin
urmare, singura lor „piață” rămâne
cea occidentală. Victoria
talibanilor reprezintă un model
și un punct de cotitură pentru
jihadiști după demoralizarea
provocată de distrugerea SI în
Siria și Irak.
Grupările jihadiste sunt
în competiție între ele pentru
a atrage adepți și surse de
finanțare (mai ales acum când
baza lor economică din Siria
și Irak a dispărut). În absența
teritoriilor fizice ale califatului
pierdut, singura variantă de a
câștiga în fața „competiției” rămâne
spațiul virtual. E probabil
ca răspunsul SI la victoria talibanilor
în Afganistan (pe care
deja au încercat să o minimizeze
luând-o în derizoriu) să fie
lovituri de imagine prin care să
își demonstreze vitalitatea și să
transmită adepților săi că rămâne
cea mai relevantă organizație
îndreptată împotriva occidentului
creștin (spre deosebire
de talibani care s-au înțeles cu
„marele Satan”, SUA).
Prin urmare este de așteptat
să asistăm la noi atentate teroriste,
de această dată în statele
occidentale. Acest scenariu
are loc într-un context global
în care alianța occidentală
scârțâie din toate încheieturile,
după tsunami-ul provocat
de politica externă unilateralistă
a lui Donald Trump,
continuată se pare, în ciuda
declarațiilor optimiste de la
început de mandat, chiar de
Joseph Biden. (Dincolo de
lipsa de coordonare cu aliații
în retragerea din Afganistan,
un semnal mai recent este
lansarea noii alianțe strategice
între SUA, Marea Britanie și
Australia (AUKUS), care a
provocat consternarea și indignarea
capitalelor europene
– mai ales a Franței). Rămâne
de văzut în ce măsură cooperarea
anti-teroristă a serviciilor
de securitate occidentale va
funcționa în acest nou context.
În același timp, pe măsură
ce restricțiile introduse în
contextul pandemiei se vor
relaxa și societățile occidentale
vor reveni la un mod de
viață asemănător celui anterior,
oportunitățile pentru teroriști
se vor reface în aceeași măsură.
Restrângerile privind
circulația (atât internațională
cât și locală) pentru limitarea
răspândirii virusului au afectat
cu siguranță și mobilitatea
teroriștilor. Relaxarea acestor
restrângeri atât de necesară
de altfel, va înlesni și capacitatea
teroriștilor de mișcare și
de organizare. La fel cum au
încercat să speculeze valul de
xenofobie creat de refugiații
din Siria, la fel e de așteptat să
urmărească să stârnească suspiciune
și ură față de cei din
Afganistan și să alimenteze
astfel cercul vicios care le oferă
rațiunea de a fi și care le permite
să recruteze adepți și resurse
în lumea islamică. Românii din
diaspora europeană se vor afla
implicit din nou în prima linie
a frontului.
Autor: Valentin Burada
Valentin Burada a absolvit cursurile
de Master în Relații Internaționale
și Studii Europene ale Facultății de
Științe Politice, Universitatea din
București. În perioada 2008 - 2017
a fost director de programe în cadrul
Fundației pentru Dezvoltarea
Societății Civile din București, fondator
și vice-președinte al FOND
- Federația Organizațiilor Nonguvernamentale
pentru Dezvoltare
din România (2009 – 2013). Expert în
societate civilă și politici de cooperare
internațională pentru dezvoltare, a
fost unul dintre inițiatorii Forumului
Organizațiilor Non-guvernamentale
din regiunea Mării Negre.
18 OCTOMBRIE
2021
Dansul care construiește
poduri nevăzute
Sute de iubitori ai dansului,
precum și privitori de la
distanță sau din apropiere, au
trăit o veritabilă atmosferă de
festival la Cluj-Napoca, pe 25
septembrie, la evenimentul
Dance Romania, Cluj Edition
2021.
Eveniment umanitar
Lansat cu un proiect pilot
în 2020, evenimentul a fost
organizat de către Center
for Peace and Violence
Prevention (CPVP), o organizație
umanitară internațională
dedicată culturii
păcii și respectului pentru
demnitatea umană, în zone
de conflict și post-conflict.
Principalele sale programe
derulate includ: Protecție și
Asistență, Educație pentru
Pace, Arte și Pace, Diversitate
și Incluziune. Evenimentul
Dance Romania a fost realizat
în cadrul acestui din urmă
program al organizației, scopul
său fiind de a promova
diversitatea și acceptarea.
Iarba încă verde din Parcul
Iulius din Cluj-Napoca a fost
scena perfectă pentru sesiunile
de dans propuse de către
organizatori și susținute voluntar
de diverși instructori,
specializați în stiluri diferite.
Astfel, după un moment
spectaculos de acrobații, oferit
în deschidere de juniorii
și tinerii echipei Knights of
Transylvania Cheerleaders,
publicul a primit cu brațele
deschise invitația la zumba
lansată de patru instructoare
din Cluj – Ramona, Lia,
Mădălina și Andra. Îmbrăcate
fiecare cu câte o ie, ele
au arătat că pașii de zumba
se potrivesc de minune și pe
melodii românești.
Daria a menținut apoi
energia cu ritmul antrenant
de kuduro (stil de dans african),
alături de colega sa
Mona, iar dansatorii și dansatoarele
din spatele lor au
arătat nu doar interes pentru
acest stil, ci și pricepere.
Toate vârstele au fost reprezentante
în cadrul evenimentului,
de la copii de câțiva
anișori, atent supravegheați
de părinți, până la doamne
de vârsta a treia, cu părul
alb, dar spiritul mereu tânăr.
Soarele generos de septembrie
a salutat și el sesiunea
de Mexe Brazil adusă de
Oliver, un brazilian stabilit
în Cluj, care a ridicat tonusul
publicului la maxim.
Sosit tocmai din București
pentru eveniment, Giri, indian
stabilit în România, a
arătat cât de frumoși și ușor
de făcut sunt pașii dansului
indian – celebrul Bollywood.
Imediat după el, Tudor și
Karina au dus publicul în ritmul
senzual de salsa, iar după
ei DJ-ul evenimentului, M.I.G
din Nigeria, a creat atmosfera
perfectă pentru o sesiune free
style, încheiată cu celebra
melodie Jerusalema. Maria
a electrizat apoi publicul cu
pași de hip-hop, integrând
elemente simple pe melodii
cunoscute, spre deliciul tuturor.
Seara s-a încheiat cu trei
sesiuni de dans ce au ținut
lumea în ring până când întunericul
s-a lăsat peste parc:
dancehall cu Renata (nume
de scenă Gipsy), o tânără
instructoare care a reamintit
publicului de bucuria pașilor
în picioarele goale pe iarbă;
afro grooves cu Tina (pe numele
său întreg Cristina) – o
sesiune care a subliniat comunicarea
prin dans și, la final,
bachata cu Victor și Adriana,
doi instructori care au reușit
să încheie evenimentul într-o
notă atât de tonică și magică,
încât nimeni nu ar fi vrut să
plece acasă.
Pe tot parcursul evenimentului,
mai mulți maeștri
de ceremonii au întreținut atmosfera
și au invitat la dans
și pe cei care alegeau să stea
pe margine. Cei mai timizi
au preferat să privească. Dar
unele doamne și domnișoare
au dat jos tocurile și au acceptat
invitația. Peluza din
parc s-a transformat rapid
în casa primitoare a unui
veritabil festival al dansului,
diversității și bucuriei. Au
fost, astfel, împreună, oameni
de diverse naționalități, etnii,
vârste, genuri și religii. Africani,
indieni, români, brazilieni,
maghiari, romi și mulți
alții – cu toții uniți de energia
și frumusețea dansului.
„Dansul este una dintre
componentele cheie pentru o
coexistență pașnică a variatelor
comunități. Este crucial,
pentru că ne ajută să construim
poduri nevăzute care, altfel,
ar fi dificil de ridicat întro
atmosferă tot mai tensionată,
în care ne e tot mai greu
să ne ascultăm unii pe alții și
să ne respectăm opiniile. Dar,
când dansăm, facem un pas
în necunoscut și ne prezentăm
celorlalți într-o deplină libertate,
care are menirea de a ne
ajuta să ne acceptăm unii pe
alții fără prejudecăți”, spune
Charles Wratto, președintele
și fondatorul CPVP și, totodată,
cel care a avut ideea
organizării acestui eveniment.
În spatele reușitei manifestării
stă o echipă mică de
voluntari, o echipă inimoasă
de instructori de dans, care
s-au alăturat cauzei și au
susținut pro-bono sesiunile de
dans din cadrul programului,
iar anul acesta s-au alăturat
și câțiva parteneri care au
venit, fiecare, cu un sprijin
esențial. Astfel, evenimentul
a fost susținut de Primăria și
Consiliul Local Cluj- Napoca
și de către Iulius Mall, iar
parteneri au fost: Cluj24,
Daisler Print House, EBS
Radio, Occidentul Românesc,
Perimetru Studio și TVR Cluj.
Succesul de care s-a bucurat
acest eveniment la Cluj
demonstrează, încă o dată,
interculturalitatea și multiculturalitatea
ce ne caracterizează
tot mai mult societatea
contemporană și faptul că prin
cultură și astfel de evenimente
sociale, cu caracter umanitar,
barierele dintre oameni dispar.
Rămân doar comunicarea,
colaborarea, bucuria,
cunoașterea și iubirea aproapelui,
așa cum a fost menită
să fie înțeleasă.
Un material semnat de
Camelia Jula, în exclusivitate
pentru Occidentul
Românesc
Foto: Dance Romania by
CPVP
Islanda deține secretul împotriva abuzului de
droguri, alcool și țigări în rândul adolescenților
„Tinerețe în Islanda”
În Islanda, fumatul, consumul
de alcool și de droguri
au fost eradicate în rândul
adolescenților de mai bine de
20 de ani. Emma Young a făcut
o anchetă jurnalistică și a aflat
cum această țară a reușit, trăgând
un semnal de alarmă pentru
restul populației globului.
Oamenii de știință islandezi
au încercat să descopere pro-
Ştiaţi că... OCTOMBRIE
2021 19
Europa conduce topul celor mai sănătoase țări din lume
Șase dintre cele mai sănătoase
țări din lume sunt în
Europa, iar țările de la Marea
Mediterană sunt în fruntea listei.
Conform ultimei clasificări
făcute de Bloomberg, Europa
ocupă șase din cele 10 poziții
ale topului luptându-se pentru
ele cu țările Americii de Nord.
SUA se plasează pe locul 35
în anul 2021, cu cinci poziții
mai jos decât Cuba, țara cu cele
mai mici venituri de pe listă.
România nici măcar nu a intrat
în acest top.
Studiile sugerează că dieta
mediteraneeană ce conține
alimente precum uleiul de
măsline și nucile, scade riscul
afecțiunilor cardiovasculare
majore, fapt ce ridică o
populație sănătoasă în acest top.
cesul biochimic care provoacă
dependență.
Harvey Milkman, profesor
american de psihologie, acum
lector la Reykjavik University
(Universitate particulară în
Reykjavik, Islanda), a ajuns la
concluzia că alegerea tipului de
alcool sau droguri depinde de
modul în care corpul uman este
obișnuit să facă față stresului.
S-a dovedit că există multe
Țările asiatice și-au
îmbunătățit poziția în top ajutate
de Coreea de Sud care a urcat
7 locuri față de anul trecut și
de China care a ajuns pe poziția
52. Studiul a luat în considerare
169 de țări și națiuni și a
făcut clasificarea pe baza unor
indicatori precum speranța de
viață, dar a și taxat consumul
de tutun și obezitatea. Printre
factorii luați în considerare au
mai fost cei de mediu precum
igiena și puritatea apei.
Iată care sunt cele mai sănătoase
țări din lume:
10. Israelul ocupă locul
10, iar dieta mediteraneeană a
țării se află într-o bună poziție
în cadrul națiunii din Orientul
Mijlociu, renunțând la un loc
din clasamentul anterior. Pe
substanțe chimice diferite care
provoacă proces biochimic
în creier, al căror corp devine
apoi dependent. Oamenii de
știință au căutat apoi acțiuni
care stimulează același proces
în creier.
Milkman: „Este posibil să
fii dependent de tutun, alcool,
coca-cola, băuturi energizante
și unele alimente.... Am decis
să le oferim adolescenților
lângă obiceiurile alimentare
sănătoase, israelienii au un scor
bun în ceea ce privește speranța
de viață, ce atinge valoarea de
82,9 ani, conform datelor oferite
de Organizația Mondială a
Sănătății.
09. Norvegia, țara fiordurilor
este prima dintre cele
șase națiuni europene clasate
în top 10 cele mai sănătoase
țări din lume și a doua dintre
țările nordice. Începând
cu 2015, Norvegia avea cel
mai mare număr de asistente
medicale și moașe pe cap
de locuitor din Europa, deși
țara are cel mai mare grad de
supradozaj de droguri și rată
de suicid în rândul țărilor nordice,
referitor la populația de
sub 49 de ani.
ceva mai bun. Am descoperit
că dansul, muzica, desenul
sau sportul au cauzat și proces
biochimic în creier, care
a făcut totul posibil, dar a
fost și o soluție inofensivă
pentru stres, și că, în ceea ce
privește efectul emoțional,
aceste acțiuni ar trebui să
aibă același efect asupra
adolescenților ca stimulenții
alcool sau tutun. De acolo leam
oferit programe gratuite
de master-class în orice sport
sau artă pe care ar vrea să le
studieze. Orele suplimentare,
de trei ori pe săptămână, au
fost finanțate în mod special
de stat. Fiecare adolescent
a fost rugat să participe la
program timp de trei luni...
dar, în sfârșit, mulți dintre ei
au continuat aceste programe
mai bine de cinci ani.”
Pentru rezolvarea problemelor
de nicotină adolescentă
și dependență de alcool,
autoritățile au fost nevoite să
modifice și legea. Islanda a
interzis publicitatea la țigări
și băuturi alcoolice și a creat
organizații speciale pentru
părinții care, în colaborare cu
08. Singapore. Micul oraș
stat Singapore ocupă locul al
optulea în clasificarea de anul
acesta, pierzând patru poziții în
top, dar și poziția de cea mai
sănătoasă țară asiatică. Țara
are una dintre cele mai mari
speranțe de viață de pe continent
și un sistem de sănătate
foarte bine pus la punct.
07. Australia alunecă două
locuri în acest an. Recunoscută
pentru cultura sportivă și
pentru zonele exterioare minunate,
Australia este, fără să
ne surprindă, o minunată zonă
sănătoasă de pe pământ.
06. Suedia. Anul trecut
Suedia se clasa pe locul al optulea,
iar azi se mândrește cu
un sistem puternic de asistență
medicală finanțat de guvern,
care reprezintă aproximativ
12% din PIB, un procent foarte
ridicat.
05. Elveția. Muntoasa
țară din regiunea central europeană,
Elveția, are multe
de oferit, de la peisaje naturale
incredibile și până la nenumărate
locuri cu verdeață,
râuri și lacuri, visul oricărui
călător. O dietă bogată în
fructe și cereale, dar și o cultură
sportivă minunată, păstrează
Elveția în topul celor
mai sănătoase țări din lume,
ce-i drept, cu două locuri mai
jos față de anul 2019.
școala, ajută elevii să-și rezolve
problemele psihologice.
Astăzi, Islanda se află în
vârful topului pentru cel mai
curat stil de viață în rândul
adolescenților. Procentajul
tinerilor de 15-16 ani care
consumau băuturi alcoolice în
cantități mari prin anii 1998
era undeva la 42%. Acesta
a scăzut la 5% în anul 2016.
Procentul celor care au consumat
canabis a scăzut de la
17% la 7%, iar al celor care
fumează zilnic a scăzut de la
23 la 3%. Felul în care această
țară a reușit să eradicheze
aproape total consumul de
substanțe interzise în rândul
adolescenților este absolut
admirabil.
„Acesta este cel mai remarcabil
și profund studiu
04. Japonia depășește Singapore
anul acesta și devine
cea mai sănătoasă țară asiatică
în 2021. Națiunea se bazează
pe o dietă ce conține ulei de
pește și orez, ceea ce oferă o
adevărată speranță de viață
lungă.
03. Islanda, poate fi numită
o insulă minusculă și îndepărtată
din Atlanticul de Nord,
însă Islanda este mult peste
dimensiunea sa atunci când
vine vorba de sănătate publică.
Deși a scăzut în clasament
părăsind locul al doilea, Islanda
are o mare speranță de viață
și un sistem de sănătate nordic
ce a devenit un model pentru
alte state.
02. Italia. Primul loc a fost
la un pas de Italia în clasamentul
din acest an, țara bucurându-se
de o climă excelentă, de
minunile naturale abundente și
asupra stresului în viața
adolescenților, pe care l-am văzut
vreodată. Sunt impresionat
de cât de bine funcționează”,
spune Milkman.
Dacă ar fi adoptat și în alte
țări, modelul din Islanda ar
putea contribui la starea de sănătate
fizică și psihică a milioane
de copii. Oamenii de știință
islandezi sugerează metode
similare în alte țări.
Întrebarea este: cine va
permite să se întâmple asta?
Va fi o pierdere uriașă pentru
multinaționale. Nu au niciun
interes ca adolescenții să devină
conștienți de sine și să evite
calea dependenței de alcool,
țigări și stimulanți umani până
la moarte. Ei vor utilizatori.
Sursa informații și foto:
latercera.com
de cele mai bune și mai sănătoase
mâncăruri din lume.
01. Spania a urcat cinci
locuri în clasamentul din
acest an, depășind Italia și
ajungând pe prima poziție în
top 10 cele mai sănătoase țări
din lume. Se pare că paella
și gazpacho vor ajunge pe
listele celor care doresc să
urmeze o dietă mediteraneeană
sănătoasă.
Până în 2040 se așteaptă
ca Spania să dețină permanent
locuri fruntașe în topul
țărilor cu cea mai ridicată
speranță de viață din lume,
conform Washington’s
Institute for Health Metrics
and Evaluation, ea situânduse
în acelasi timp și pe primul
loc la acest capitol în rândul
țărilor Uniunii Europene.
Sursă informații și foto:
worldpopulationreview.com
20 OCTOMBRIE
2021
Gulaş de vită
cu legume
Ingrediente:
• 600-700 g pulpă de vită
• 50 g ulei
• 2-3 cepe
• 1 ardei gras roșu
• 1 ardei gras verde, galben
• 1-2 ardei iuți
• 1 lingură pastă de tomate
• 200 ml vin
• 300 g roşii decojite în suc de
roșii
• 300 g cartofi
• boia de ardei iute, sare, piper,
verdeață
Mod de preparare:
O combinație între supă și
tocană, dar cu un gust extrem
de aromat, gulaș de vită cu legume
este un preparat sățios
care se prepară foarte ușor și
este ideal pentru o zi răcoroasă
de toamnă.
Carnea de vită pentru gulaș
se spală, se taie cubulețe mici
şi se prăjeşte în ulei. Se adaugă
ceapa tocată mărunt şi ardeiul
iute fin tocat. Se stinge
cu apă şi se lasă la fiert, totul
înăbușit, pentru aproximativ
un sfert de oră.
După 15 minute, peste carnea
de vită se adaugă vinul, se
spumează şi se fierbe în continuare,
până când carnea este
bine pătrunsă. Se adaugă apoi
cartofii tăiaţi cubuleţe, ardeii
tăiaţi felii, puţină sare şi apă
cât să acopere legumele. Se
fierbe până se înmoaie cartofii
şi apoi se adaugă roşiile tăiate
cubuleţe, sucul de roşii şi pasta
de tomate. Totul se amestecă
uşor şi se condimentează
după gust cu sare, piper şi boia
de ardei.
Se lasă la foc mic până
când sosul a scăzut și se leagă
puțin preparatul. Când
gulașul obține forma pe care
ți-o dorești, se oprește focul și
deasupra se presară verdeață
tocată mărunt. O porție de
gulaș de vită cu cartofi poate
fi servită drept fel principal de
mâncare împreună cu o salată
de murături asortate.
Reţetele Annei
Suc din fructe de toamnă
Mâncărică de vinete la cuptor
Ingrediente:
• 2-3 linguri ulei de măsline
• 300 g pulpă de roşii
• piper boabe şi măcinat, sare
• 2 cepe roşii
• 4-5 vinete medii
• 2-3 fire coriandru verde
• 200 g cașcaval ras
Mod de preparare:
Se spală şi se curăţă vinetele,
se taie felii potrivite şi
se lasă aproximativ două-trei
ore, într-o sită, la scurs.
Separat, se curăţă ceapa, se
spală şi se toacă solzişori. Se
căleşte în uleiul de măsline
pus la încins în prealabil, până
ce devine transparentă.
Între timp, se scurg vinetele
de sucul toxic pe care şi
l-au lăsat şi se pun şi ele să se
Plăcintă cu dovleac și scorțișoară
Ingrediente:
- Pentru aluat:
• 200 g faină
• 2 pahare mici iaurt
• 120 g margarină
- Pentru umplutură:
• 700 g pulpă dovleac
• 200 g zahăr
• 2 linguri margarină
• 1 linguriță scorțișoară
Mod de preparare:
Se taie margarina în bucăți
care se învelesc în folie de aluminiu
și se dau la congelator
pentru 10 minute.
Într-un vas, se pune faina
și margarina rece și se mixează
grosier. Se adaugă cele
doua pahare mici de iaurt bine
scurs, apoi se mixează pentru
a obține un aluat omogen. Se
învelește aluatul în folie alimentară
și se dă la rece pentru
o oră.
Pregătește umplutura: dovleacul
trecut prin răzătoare
se pune la călit în margarina
călească împreună cu ceapa.
Se condimentează cu sare şi
piper boabe, în funcţie de preferinţe.
Se adaugă puţină apă
clocotită şi se lasă să fiarbă în
continuare, la foc mediu. Se
amestecă din când în când ca
să nu se lipească.
Spre sfârşit, după ce au
scăzut legumele, se adaugă piureul
de roşii, se mai fierbe 20
de minute şi se bagă în cuptor
să se rumenească. Înainte cu
5 minute de a scoate tava din
cuptor, se presară cașcavalul
ras deasupra. Mâncarea de
vinete se serveşte ornată cu
frunze de coriandru spălate şi
tocate mărunt ori alte condimente
proaspete, în funcție de
preferințe.
topită. Se adaugă zahărul,
scorțișoara, și se lasă pe foc
10-15 minute.
Aluatul se scoate de la
rece și se întinde pe masa
presărată cu faină, într-o
foaie de un centimetru. Se
taie foaia în trei și partea din
stânga se așază peste cea din
dreapta. Apoi se pun marginile
de sus și de jos ale celei
de-a treia foaie, amestecându-le
prin întindere cu sucitorul.
Repetă operațiunea de
încă două ori și apoi se adună
aluatul într-o bilă care se lasă
la congelator pentru o oră.
Aluatul se împarte în
două și se întind două foi,
cea de suport mai groasă, iar
Ingrediente:
• 100 g fructe de merișor
• 200 g struguri negri aromați
cea de deasupra cât se poate
de subțire. Se pune foaia suport
în tava unsă cu margarină.
Repartizează umplutura
și apoi acoperă cu a doua
foaie. Se dă la cuptor pentru
30 de minute, apoi se lasă
să se răcească în tavă și se
aduce la masă presărată cu
zahăr pudră.
• 200 g prune românești
• 200 ml apă plată
Mod de preparare:
Profită de toamnă cu acest
suc detoxifiant şi plin de vitamine
gustoase. Pune merişoarele
la rehidratat într-un
castron cu apă plată şi lasă-le
peste noapte cu un capac, la
temperatura camerei. Dacă
foloseşti merişor proaspăt,
de la piaţă, sari peste acest
pas, dar curăţă bine bobiţele.
Curăţă strugurii de pe
ciorchini şi prunele de
sâmburi şi amestecă fructele
cu merişoarele scurse de
apă într-un blender. Dacă
pasta iese foarte groasă,
adaugă o ceaşcă de apă de
la merişor şi câţiva stropi
de zeamă de lămâie. Serveşte
răcit, imediat după
amestecarea fructelor în
blender.
Terapia verde OCTOMBRIE
2021 21
Consumul de fructe - Beneficii
Corina Simionescu Hudgens
Medic terapeut – Norwich/ Anglia
Toamna este sezonul
fructelor coapte şi al legumelor
frumos colorate,
bogate în vitamine şi nutrienţi.
În acest anotimp
trebuie să consumăm cât
mai multe produse naturale,
fructe şi legume, care
să asigure organismului
substanţe nutritive, antioxidanţi
şi flavonoizi, care
să reducă radicalii liberi
şi stresul oxidativ rezultat
din procesul de ardere al
alimentelor, atât de nocive
sănătăţii.
Merele, strugurii, zmeura,
perele, prunele, gutuile
sunt vedetele sezonului
de toamnă, au un conţinut
bogat în vitamine şi fibre,
asigură o digestie optimă
şi un tranzit normal.
Merele au în compoziţie
minerale precum magneziu,
calciu, cupru, dar şi
o serie de vitamine, cu precădere
vitamina C. Un rol
important îl au pectinele
care participă la buna funcţionare
a aparatului digestiv,
reglând peristaltismul
intestinal şi absorbind deşeurile
şi toxinele, putând
preveni astfel cancerul de
colon. Prin vitamina A se
stimulează secreţia mucusului
intestinal, care are
rol protector şi participă la
prevenirea ulcerului, dar şi
la dezinfecţia intestinului.
Un alt rol important al
pectinelor din măr este
acela de a scădea valoarea
colesterolului sangvin,
fiind un adjuvand natural
tratamentului hipocolesterolemiant.
Mărul este sursă importantă
de flavonoizi, are
aproprietăţi antioxidante
şi efecte benefice în prevenţia
unor afecţiuni cronice
sau degenerative. Se
recomandă consumul de
mere în regimurile de slăbire,
deoarece au zaharuri
necesare bunei funcţionări
a organismului, au un uşor
efect diuretic şi o încărcătură
calorică scăzută.
Perele sunt fructe de
toamnă zemoase şi dulci,
înrudite cu gutuile şi merele.
Prin conţinutul lor
asigură 15 % din aportul
zilnic de fibre, având şi
proprietăţi hipocolesterolemiante.
Susţin consumul
de pere, deoarece au un
conţinut bogat în minerale,
precum calciu, fosfor, potasiu,
dar şi în vitamine din
grupul B. Ele reprezintă o
sursă de vitamine, A, B1,
B2, E, dar au şi caroten şi
acid folic, cu rol remineralizant.
Sunt recomandate persoanelor
astenice, anemice.
Perele sunt cunoscute
pentru efectul lor laxativ
şi depurativ, fiind un adjuvant
în aliementaţia pacienţilor
care suferă de constipaţie
cronică.
Strugurii intră în categoria
fructelor cu o cantitate
mare de zaharuri. Sunt
gustoşi şi parfumaţi, înglobează
o cantitate importantă
de antioxidanţi, dar
îngraşă. Cuprind substanţe
utile îmbunătăţirii circulaţiei
şi flexibilităţii vaselor
de sânge, atât fructul în
sine, cât şi sâmburele. Produsul
fermentat, vinul, este
un aliment util atunci când
este consumat ocazional,
în cantităţi mici, adică, 1-2
pahare, nu mai mult de 1-2
ori pe săptămână. În Italia,
zona Sardinia, trăieşte
populaţia masculină cea
mai longevivă din Europa,
acest fapt datorându-se
unui tip de vin roşu, sec,
care se numeşte Cannonau.
În rest, în coajă, strugurii
roşii au un puternic
antioxidant, numit resveratrol,
dar şi antioxidanţi
puternici, cunoscuţi sub
denumirea de polifenoli,
care pot încetini sau preveni
multe tipuri de cancer,
inclusiv cel de esofag, plămâni,
pancreas, prostată şi
colon. Flavonoidul quercetin
este un antiinflamator
natural care, după o serie
de studii pe animale, s-a
confirmat că reduce riscul
aterosclerozei şi protejează
împotriva pagubelor
provocate de colesterolul
LDL (lipoprotenie de joasă
densitate).
Fibrele şi potasiul din
struguri ajută şi la sănătatea
inimii. Creşterea aportului
de potasiu şi scăderea
aportului de sodiu reprezintă
cea mai importantă
schimbare în dietă pe care
o poate face cineva care
vrea să reducă riscul de
boli cardiovasculare.
Consumaţi strugurii în
sezonul lor, dar în cantităţi
controlate, şi numai în
prima parte a zilei, adică
la micul dejun sau la prima
gustare. Nu mâncaţi
zilnic, pe principiul „fac
o cură de struguri”, pentru
că îngraşă şi devin nesănătoşi.
Nu există nutrienţi
sau alimente minune, cheia
stă în combinarea acestora.
Persoanele cu diabet
zaharat trebuie să mănânce
struguri cu moderaţie, în
cantităţi mici şi controlând
valorile glicemiei. Aceste
persoane pot consuma
preponderent fructe cu o
mică cantitate de zaharuri,
bogate în fibre, cum
ar fi fructele de pădure sau
ananasul.
Șapte beneficii ale
consumului de struguri:
conţin potasiu, care ajută
la sănătatea cardiovasculară;
conțin resveratrol,
unul dintre cele mai puternice
substanţe cu rol
antioxidant; ajută la circulaţia
sangvină; contribuie
la elasticitatea vaselor de
sânge;
flavonoizii contribuie la
scăderea riscului de îmbătrânire
vasculară prin scăderea
nivelului de grăsimi
„rele”; polifenolii scad riscul
apariţiei unor forme de
cancer; conţin o cantitate
importantă de apă. Dezavantaje:
deţin o cantitate
foarte mare de zaharuri!
Prunele au în compoziție
glucide ( fructoză
şi levuloză), hidraţi de
carbon, acizi organici, vitaminele
A şi B, minerale,
precum potasiu, calciu, fosfor,
magneziu, fier. Sunt
cunoscute pentru pro-prietăţile
lor de stimulare
a tonusului nervos şi de
combatere a stărilor de
oboseală. Se recomandă
consumul de prune, deoarece
au un conţinut bogat
în celuloză şi în mucilagiu,
fiind indicate în situaţiile
de constipaţie cronică.
Pentru că au un conţinut
bogat în glucide, prunele
nu sunt recomandate în terapia
nutriţională a pacienţilor
diabetici.
Gutuile. Se consideră
încă din antichitate că gutuile
au proprietăţi terapeutice
şi sunt folosite în
tratarea bolilor digestive,
a hemoragiilor, dar şi în
tratarea afecţiunilor otice.
Gutuile au în compoziţie
70% apă, zaharuri, săruri
de calciu, minerale, precum
magneziu, fier, fosfor,
potasiu, vitamine B1, B2,
B6, C, beta-caroten, acid
citric, pectine şi mucilagii.
Prin conţinutul bogat
în acid citric şi pectină,
gutuile au un rol benefic
asupra sistemului circulator,
având proprietăţi antihipertensive.
Se recomandă persoanelor
cu afecţiuni digestive
consumul de gutui,
deoarece prin conţinutul
bogat în mucilagiile vegetale,
care în combinaţie cu
apa, formează o substanţă
cu consistenţă de gel, acţionează
ca un izolator la
nivelul mucoasei tubului
digestiv. În cosmetică, gutuile
sunt folosite datorită
proprietăţilor lor emoliente,
hidratante şi tonifiante.
Recomand folosirea gutuilor
în prepararea măştilor
faciale, deoarece au în
compoziţie vitamine, caroten,
aminoacizi şi uleiuri
eterice care participă la reducerea
ridurilor şi hidratarea
tenului.
Fructele de sezon îţi dau
o stare bună şi recomand a
fi consumate atunci când
apar. E de preferat să nu fie
mâncate frecvent, iar consumul
să se facă la micul
dejun sau la prima gustare.
Să nu uităm că sunt bogate
în zaharoză şi în fructoză,
care, chiar dacă provin din
fructe, sunt tot o formă de
zahăr.
Documentare:
healthline.com
organicseeds.top
conserve-energy-future.
com
NELU BÂRSAN
www.barsantrans.com
PROGRAM
DISTRIBUIRE PACHETE
LOCALITATEA ORA LOC
RUTA SÂMBĂTĂ
TAUSTE 9:00 AMBULATORIU
EJEA 9:55 LIDL
Zona ZARAGOZA
TEL: 618 266 341
TUDELA 10:45 LA GARĂ
CALAHORRA 11:50 PLAZA DE TORROS (MAGAZIN
R OMÂNESC)
PRADEJON 12:35 LA COLEGIU
LOGROÑO 13:25 PLAZA DE TORROS
MIRANDA DE 14:35 SPĂLĂTORIE AUTO (LÂNGĂ RÂU)
EBRO
VITORIA 15:50 MC DONALD’S
ARRASTE 16:55 MAXI DIA
M ONDRAGON
BERGARA 17:20 EROSKY
EIBAR 17:50 LIDL
IRUN 19:10 AZIL DE BĂTRÂNI (ÎN SPATE LA GARĂ)
SAN SEBASTIAN 19:50 BISERICA ROMÂNĂ (695 048 066)
RUTA DUMINICĂ
LOCALITATEA ORA LOC
TOLOSA 8:00 EROSKY
ORDIZIA 8:40 PARCARE GARĂ
BEASAIN 9:10 PARCARE GARĂ
ALTSASU 9:50 PARCARE GARĂ
PAMPLONA 10:50 SANCHO EL FUERTE, NR. 3
(M AGAZIN ROMÂNESC)
NOAIN 12:10 CEPSA (AEROPORT)
JACA 13:40 PISTA DE HIELO
SABINANINGO 14:15 LA GARĂ
FRAGA - AVIZ TELEFONIC
Zona LERIDA
TEL: 618 266 341, 664 108 325, 608 625 964
RUTA SÂMBĂTĂ (TEL: 664 108 325)
LOCALITATEA ORA LOC
ALPICAT 7:50 PECO CEPSA
ALMACELLES 8:30 PECO REPSOL
BINEFAR 9:10 MAXI DIA
MONZON 9:45 LÂNGĂ MERCADONA
BARBASTRO 10:25 PARCARE ALDI
HUESCA 11:25 PARCARE LIDL
GRAUS 13:00 PESTE POD (IEȘIRE POMPIERI)
BALAGUER 14:30 PARCARE OPEL
AGRAMUNT 15:00 MAXI DIA
SOLSONA 15:45 PARCARE POD
GUISSONA 16:30 INTRARE COMBINAT
CERVERA 17:40 LA BASCULĂ
TARREGA 18:15 VIS A VIS DE LIDL
BELLPUIG 18:45 HOTEL CASCALLAR
MOLLERUSA 19:10 LA LIDL
BELL-LLOC 19:45 LA BISERICĂ
BELLVIS 20:10 LA SPLAI
RUTA DUMINICĂ (TEL: 664 108 325)
LOCALITATEA ORA LOC
BENABARE 8:00 PARCARE
PUENTE DE
8:35 RESTAURANT FONDA
MONTANA
PONT DE SUERT 9:30 STAȚIE BUS
VILALLER 10:05 CABINA TELEFONICĂ
VIELHA 11:00 PARCAREA MARE
ESTERI D ANEU 13:55 AVIZ TELEFONIC
SORT 14:30 STAȚIE BUS
POBLA DE SEGUR 15:25 STAȚIE BUS
TREMP 16:00 PLAZA CATALUNA
Zona TARRAGONA
TEL: 629 104 133, 651 563 065
RUTA SÂMBĂTĂ TARRAGONA
LOCALITATEA ORA LOC
MONTBLANC 9:00 REPSOL
VALLS 9:30 LIDL
ALCOVER 10:00 PARC
LA SELVA DEL CAMP 10:30 DIA
REUS 11:00 AUTOGARĂ
RIUDOMS 11:30 LA BISERICĂ
CAMBRILS 12:00 PARCARE LIDL
SALOU 12:30 PLAZA EUROPA
VILLA SECA 13:00 PARCARE ALDI
LA PINEDA 13:30 SHELL
RUTA DUMINICĂ BARCELONA
LOCALITATEA ORA LOC
TORREDEMBARRA 8:00 CARREFOUR
VENDRELL 8:30 MAXI DIA
L’ARBOC 9:00 SCHLECKER
VILAFRANCA 9:30 PARCARE LIDL
VILANOVA I LA GELTRU 10:30 PARCARE LIDL
CASTELLDEFELS 10:45 LA GARĂ
GAVA 11:15 LA GARĂ
VILADECANS 11:45 CARREFOUR
BELLVITGE 12:00 LA GALP
Zona BARCELONA
TEL: 608 625 964, 618 266 341
RUTA SÂMBĂTĂ
LOCALITATEA ORA LOC
ESPAREGUERA 8:15 PARCARE TEATRU
MARTORELL 8:45 LIDL
CASTELLBISBALL 9:25 MAXI DIA
RUBI 9:50 LIDL
SANT CUGAT DEL VALLES 10:20 LIDL
CERDAYOLA DEL VALLES 10:50 BISERICĂ
RIPOLLET 11:25 LIDL
BARDERA DEL VALLES 11:55 MERCADONA
CALDES DE MONTBUI 12:40 CAPRABO
GRANOLLERS 13:15 LIDL
LA GARRIGA 13:45 MERCADONA
TONA 14:15 MAXI DIA
VIC 14:50 ALDI
TORELLO 15:25 MERCAT (Aviz telefonic)
OLOT 16:00 CARREFOUR
RIPOLL 17:00 CAPRABO
BERGA 18:10 STAȚIE BUS (BONAREA)
GIRONELLA 18:40 AVIZ TELEFONIC
PUIG-REIG 19:00 AVIZ TELEFONIC
NAVAS 19:20 LA TREN
SALLENT 19:30 AVIZ TELEFONIC
RUTA DUMINICĂ
LOCALITATEA ORA LOC
IGUALADA 8:00 CARREFOUR
SANT ANDREU DE LA BARCA 8:45 CAPRABO
MOLINS DE REI 9:10 CAPRABO
SANT FELIU DE LLOBREGAT 9:30 EROSKI
L’HOSPITALET DE
LLOBREGAT
L’HOSPITALET DE
LLOBREGAT
10:10 SPITAL (M.L. 5 PUBILLA
CASES)
10:35 C. COMERCIAL “LA
FARGA”
CORNELLA DE LLOBREGAT 10:55 MERCAT MUNICIPAL
CORNELLA DE LLOBREGAT 11:20 EROSKI
SANT BOI DE LLOBREGAT 11:50 LIDL
BADALONA 12:40 M.L. 2 PEP VENTURA
MATARO 13:30 LIDL
GIRONA 15:00 LIDL EST. RENFE
FIGUERES 16:00 LIDL
ST. COLOMA DE FARNERS 17:10 MAXI DIA
AREA DE BELLATERRA - AVIZ TELEFONIC
SABADELL 18:30 SHELL – MERCADONA
TERRASSA 18:50 ESTACION BUS
MANRESA 19:30 PARCARE AUDI ORAS
CALAF 20:40 AVIZ TELEFONIC
Zona CASTELLON
TEL: 618 759 883, 642 255 081
ORAR SEDIU CASTELLON
C/ RAMBLA DE LA VIUDA, NR. 8-2 (LANGA CONSULATUL ROMAN)
LUNI: 18:00 – 21:00, MARȚI: 08:00 – 10:00, MIERCURI:
I NCHIS, JOI: 18:00 – 21:00, VINERI: 18:00 – 21:00, SÂMBĂTĂ:
10:00 – 14:00, 18:00 – 21:00, DUMINICĂ: 10:00 – 16:00
RUTA SÂMBĂTĂ
LOCALITATEA ORA LOC
CULLERA - AVIZ TELEFONIC
ELCHE 10:00 IN SPATELE GĂRII (ELX PARC)
ALICANTE 11:30 LIDL (SPITALUL GENERAL)
ALCOY 13:00 EROSKY
ONTINYENT 14:00 ELEFANTE AZUL
POBLA DEL DUC - AVIZ TELEFONIC
BENIGANIM - AVIZ TELEFONIC
TORRENT - MAGAZIN ROMÂNESC (C/
FRANCISCO ROSELLO, NR. 11)
MASSANASSA - MAGAZIN ROMÂNESC (C/ BLASCO
IBANEZN, NR. 4)
VALENCIA - ACASĂ ALIMENTACIÓN (C/ RODRIGO
DE PERTEGAS 22, BAJO)
PENISCOLA 20:00 BENZINĂRIA REPSOL
SANT CARLES 21:00 BENZINĂRIA GALP
AMPOSTA 21:20 PARCARE OPEL
TORTOSA 21:45 PARCARE HIPERSIMPLY
GANDESA - MAGAZIN ANDREEA (BAR)
RUTA DUMINICĂ
LOCALITATEA ORA LOC
CALANDIA 07:00 PARCARE HOTEL
ALCORISA 07:30 BAR GOYA
ANDORRA 08:00 EL ARBOL
ALCANIZ 08:30 PARCARE CITROEN
CASPE 09:15 BENZINĂRIA CEPSA
FABARA 10:00 BAR SPORT
MAELLA - AVIZ TELEFONIC
VALDERROBRES 11:15 BAR “LA CAÑA”
MORELLA 12:45 PATISERIA LILI
VINAROS 14:00 PORT (FABRICA DE GHEAȚĂ)
BENICARLO 14:30 BENZINĂRIA “BP”
TORREBLANCA - AVIZ TELEFONIC
RUTA SÂMBĂTĂ
LOCALITATEA ORA LOC
REQUENA - LOCUTORIO (C/ SAN AUGUSTIN,
NR. 35)
UTIEL - MAGAZIN ROMÂNESC (PLAZA
JESUS)
CUENCA - MAGAZIN ROMÂNESC (C/
HERMANOS VALDES, NR. 13)
TERUEL 14:00 PARCARE LIDL
SEGORBE - AVIZ TELEFONIC (PARCARE MAXI
DIA)
LA VALL D’UIXO 16:30 PARCARE LIDL
BURRIANA 17:15 LA LOCOMOTIVĂ
BENICASIM 18:15 PARCARE 100M TELEPIZZA
OROPESA DEL
MAR
- AVIZ TELEFONIC
RUTA DUMINICĂ
LOCALITATEA ORA LOC
BENIDORM 10:00 MAGAZIN (C/ BUEN PASTOR, NR. 9)
ALTEA 10:30 POLIDEPORTIVO
CALPE 11:00 PARCARE FOSTUL LIDL
BENISSA 11:45 PARCARE FRAU
DENIA 12:30 BENZINĂRIA GALP – LIDL
OLIVA - AVIZ TELEFONIC
GANDIA 13:15 PARCARE MC DONALD’S
TAVERNES DE LA - AVIZ TELEFONIC
VANDINGA
CARLET 15:00 PARCARE LA RÂU
CATADAU 15:45 BENZINĂRIA REPSOL
Mica publicitate OCTOMBRIE
2021 23
Important pentru cititori!
• Vă rugăm să verificaţi textul
anunţului şi numărul de telefon
înainte de a fi trimis spre publicare
redacţiei noastre!
• Publicaţia Occidentul Românesc
nu îşi asumă răspunderea pentru
numerele de telefon greşite
sau conţinutul anunţurilor de la
mica publicitate!
MUNCĂ - OFERTE
Se solicită internă, până în 40
de ani, pentru a îngriji o persoană
de peste 80 de ani cu demență, din
Madrid. Cerințe: CV, experiență
cu persoanele în vârstă, seriozitate
și responsabilitate. Telefon: 666
669 686 – Susana.
Avem nevoie de internă (30/45
de ani) pentru a lucra într-o vilă cu
3 etaje din Boramar, Benicàssim
(Castellón), pentru o familie cu un
băiețel de 2 ani și jumătate și un
altul care se naște în decembrie.
Persoana trebuie să se ocupe de
treburile casnice și să aibă grijă
de copii. Cerințe: responsabilitate,
experiență în serviciul casnic
în case cu copii mici și referințe
verificabile. Telefon: 628 367 087,
686 313 401.
Se caută urgent internă (nu este
pentru îngrijirea persoanele în vârstă)
în Madrid. Persoana va efectua
toate treburile casnice, inclusiv
gătitul. Este nevoie de experiență
în treburile casnice, persoana să
fie ordonată, curată, responsabilă.
Se solicită referințe și documente
în ordine. Telefon: 646 781 414.
Avem nevoie de o menajeră
(30/45 de ani) cu cunoștințe înalte
de protocol, pentru a lucra într-o
casă din Alicante (San Juan) pentru
o familie cu copii și animale de
companie. Cerințe: documente în
ordine, cazier judiciar, experiență
de peste 2/3 ani cu aceeași familie
și referințe verificabile. Telefon:
628 367 087, 686 313 401.
Companie specializată în
asistență pentru vârstnici la domiciliu
caută personal cu rezidență în
Barcelona. Se solicită documente
în ordine și experiență în domeniu.
Telefon: 656 998 381.
Căutăm menajeră pentru o familie
cu doi copii, de 5 și 7 ani, și
efectuarea tuturor treburilor casnice,
într-o casă din Madrid. Persoana
să fie organizată și muncitoare,
cu experiență și bune referințe ca
menajeră în case cu copii. Mai
multe detalii la telefon: 670 326
883.
Caut persoană cu experiență
pentru diverse sarcini casnice
și îngrijire a 2 copii, în San
Sebastián de los Reyes (Madrid),
de luni până vineri, de la orele
15:00 la 20:00. Avem nevoie de
o persoană dinamică, organizată,
punctuală, care să locuiască în
zonă. Telefon: 651 816 783.
Avem nevoie de matrimonio
(35/50 de ani) pentru a lucra într-o
vilă unifamilială din zona Pozuelo
(Madrid), la o familie cu 2 copii
minori și 2 animale de companie.
Condiții: rezidență în Spania,
experiență de lucru împreună mai
mult de 2 ani, referințe verificabile;
unul dintre soți trebuie să aibă
permis de conducere. Informații,
la telefon: 628 367 087, 686 313
401.
Familie tânără caută o fată dinamică
cu experiență în curățenie
și îngrijirea copiilor, pentru o casă
din Ibiza (Insulele Baleare). Telefon:
686 477 926.
Avem nevoie de internă, cu
contract de muncă, în Elche
( Alicante). Mai multe informații
la telfon: 639 258 656.
Se caută internă care să aibă
grijă de două fetițe, de 1 și 2 ani, și
de casă, în Jávea (Alicante). Este
nevoie de o persoană serioasă,
responsabilă, cinstită, cu energie
și cu experiență demonstrabilă în
îngrijirea copiilor mici. Încorporare
imediat! Cei interesați trimiteți
CV prin WhatsApp: 617 722
505! Răspunde doar la mesaje pe
WhatsApp. Nu sunați inutil!
Caut urgent, doamnă sau
domnișoară, care să se ocupe de
treburile casnice într-o casă din
Dolores (Alicante). Telefon: 685
980 515, 606 152 540.
Căutăm externă, persoană de
încredere cu experiență pentru o
familie din Sitges (Barcelona),
de luni până vineri, de la 9:00 la
17:00. Cerințe: limba spaniolă,
rezidență în zonă, persoană responsabilă,
cu experiență, dinamică,
serioasă, punctuală și dispusă
la muncă (curățenie, călcat
rufe, să aibă grijă de un copil de
9 ani). Trimiteți CV cu poză pe
WhatsApp la: 622 064 536! Nu
sunați inutil!
Avem nevoie de o persoană
serioasă, care să aibă grijă de
casa noastră din Higuera de las
Dueñas (Ávila). Doamna trebuie
să cunoască bine limba spaniolă,
să aibă rezidență în Spania, carnet
de conducere și mașină proprie.
Detalii, la telefon: 678 656 569.
Este nevoie de un bucătar de
sex masculin, extern, cu vârsta între
35 și 50 de ani, cu experiență în
serviciul casnic și referințe verificabile,
pentru a lucra la o familie
în Pozuelo de Alarcón (Madrid).
Persoană educată, discretă și harnică,
flexibilă la orar. Mai multe
informații, la telefon: 628 367
087, 686 313 401.
Se caută matrimonio pentru
o casă din Cabríls (Barcelona).
Domnul trebuie să cunoască
lucrări de grădinărit, să aibă
experiență, să fie priceput la diverse
munci casnice. Doamna să
se ocupe de curățenie, călcat rufe
și gătit. Munca este de 8 ore pe zi,
în ore separate dimineața și dupăamiaza.
De luni până sâmbătă. Se
oferă apartament în aceeași casă
pentru ei, cu toate cheltuielile
plătite, salariu. Zile libere sâmbătă
după-amiază și duminică.
Esențial, fără obligații de familie
sau animale de companie. Permis
de muncă în ordine, experiență în
locuri de muncă similare. Părțile
interesate pot trimite mesaj pe
WhatsApp la: 676 997 799, indicând
numele, numărul de telefon
și experiența detaliată.
Caut o femeie serioasă, responsabilă,
cu experiență în serviciile
casnice și îngrijirea persoanelor
în vârstă, din Telde (Las Palmas),
sau împrejurimi. Programul ar fi
de la 11 dimineața până la 15:00,
de luni până vineri și sâmbăta de
la 11:00 la 14:00. 450 de euro
pe lună. Cine nu îndeplinește
condițiile să nu sune inutil la telefon:
648 940 034!
Caut persoană cu experiență,
calificare și carnet de conducere,
care să aibă grijă de o persoană în
vârstă, în Bilbao (Vizcaya). Telefon:
606 432 682.
Se oferă un post de internă
în A Coruña (Galicia), pentru o
doamnă serioasă, cu vârsta între
36 și 55 de ani, responsabilă, onestă,
fără obligații. Mai multe detalii,
la telefon: 722 736 035.
Familie numeroasă, formată
din 2 adulți și 3 copii, caută internă
cu cunoștințe de limba engleză,
pentru a lucra de luni până sâmbătă
în gospodărie, la curățenie,
călcat rufe, gătit etc. în Egüés
(Navarra). Mai multe informații
la telefon: 637 449 594.
Se caută persoană cu
experiență, care să aibă grijă 24 de
ore pe zi, în perioada: iulie, august
și septembrie 2021, de o persoană
cu Alzheimer (nu este la pat sau în
scaun cu rotile), într-o urbanizație
la 90 km de Zaragoza. Telefon:
610 877 403.
Familie din Tarragona caută
persoană cu mașină proprie,
pentru îngrijirea unei persoane
în vârstă, diverse sarcini, gătit,
curățenie, cumpărături. Telefon:
636 417 078.
Se angajează persoană cu
cunoștințe administrative pentru
un loc de muncă într-un depozit
de piese de schimb din Andoain
(Guipúzcoa). Lucrări de realizat:
să răspundă la telefon, să
pregătească bonurile de livrare
și achiziții. Este necesară o
experiență minimă de 2 ani. Telefon:
943 592 809.
Căutăm secretară cu capacitate
de conducere, cu autonomie
în modul ei de lucru, decisivă și
capabilă să lucreze fără supraveghere.
Castiliană și catalană.
Vârsta nu contează, atâta timp cât
aveți experiență demonstrabilă și
referințe bune. Telefon: 630 714
339.
Angajăm personal pentru un
local cu livrare de alimente la
somiciliu, în Alcalá de Henares
(Madrid). Telefon: 629 067 003,
918 823 300.
Căutăm o persoană cu
experiență în gătit, care să ofere
sprijin bucătarului, duminica, întrun
bar-restaurant. De preferință,
cu reședința în Pozuelo de Alarcón
(Madrid) sau împrejurimi. Încorporare
imediată. Telefon: 619 951
138.
Avem nevoie de un șofer de
taxi în Aluche (Madrid). Mai
multe informații, la telefon: 672
559 407.
Companie de construcții de
lucrări civile angajează zidari
cu experiență demonstrabilă, în
Valencia. Curs esențial de 20 de
ore de PRL. Cei interesați pot trimite
CV prin WhatsApp la: 650
895 331.
Se angajează tehnician dentar
cu experiență demonstrabilă pentru
secțiunea Exocad și Ceramics
CAD Design, în Elche (Alicante).
De preferat, rezident în zonă. Trimite
CV prin WhatsApp la 613
013 020.
Căutăm internă cu experiență
în îngrijirea persoanelor în vârstă,
în Baños de Mula (Murcia).
Cerințe: bune referințe, carnet
de conducere, experiență în
curățenie, călcat rufe, gătit. Cei
interesați pot trimite CV, via
WhatsApp, la: 634 516 301. Nu
sunați inutil!
Se caută internă pentru
curățenie, călcat rufe, gătit și
îngrijit copii, de luni până vineri,
între orele 16:00 și 20:00,
și sâmbătă, între orele 10:00
și 14:00, într-o casă cu 4 copii
în Villanueva del Pardillo
( Madrid). Telefon: 695 949 810.
Sursa: Tablón de anuncios.
MUNCĂ - CERERI
Tânără, 22 de ani, caută un
loc de muncă în orice domeniu
în zona Madrid. Nivelul
de limba spaniolă mediu, are
experiență în domeniul hotelier.
Dorește să găsească ceva
de muncă în același domeniu
(curățenie, recepție etc.), dar
orice ofertă este bine-venită.
Date de contact: e-mail:
sorinavalerica20@yahoo.com,
telefon: 0040/731 487 652.
Doamnă, 53 de ani, serioasă
și responsabilă, caut un loc
de muncă: curățenie, externă,
ajutor de bucătar, călcat rufe, în
Torrejon de Ardoz. Telefon: 642
919 579, Lăcrămioara.
Doamnă responsabilă, 52 de
ani, caut de muncă în comunitatea
Madrid ca externă. Am
rezidență în Spania, acte în regulă,
experiență și recomandări
foarte bune în îngrijirea persoanelor
în vârstă și îngrijirea copiilor.
Telefon: 641 460 783.
Doamnă serioasă, responsabilă,
harnică, caut de muncă ca
și internă, ajutor de bucătar sau
portar (la bloc), în Zaragoza,
provincia Aragon. Am referințe
foarte bune. Telefon: 642 342
807.
Doamnă rezidentă în Spania,
52 de ani, serioasă și responsabilă,
caut de muncă în comunitatea
Madrid, ca ajutor de bucătar.
Am experiență de peste 2 ani și
referințe foarte bune. Telefon:
642 342 807.
ÎNCHIRIERI
Închiriez cameră în Lleida,
lângă Poligonul Industrial Segre
Lieida, pentru persoane serioase,
nefumătoare. Telefon: 690 384
129.
VÂNZĂRI
Vând apartament 2 camere,
mobilat, 60 mp, etajul 2, încălzire
pe gaz, aer condiționat, garaj,
în Râmnicu Vâlcea, zona nord.
Detalii, la telefon: 0034/657 035
948.
Vând casă rustică în județul
Buzău, 50 mp, teren 2000mp,
renovată, două camere, bucătărie,
baie, prispă, zonă pitorească
de deal. Fântână în curte, hidrofor,
fosă septică. 24.000€ negociabil.
Informații la telefon: 606
750 991.
Vând apartament cu 3 camere
în Ploiești-Vest, mobilat,
cu electrocasnice incluse,
decomandat, suprafața de 67
mp, termopan, gresie, faianță,
separate de gaze, cu o poziție
foarte bună, aproape de piața
centrală, centre comunitare,
școală, grădiniță, parc mare.
Preț 70.000€. Telefon: 0034/626
305 050.
Vând teren în comuna
Tomșani, județul Prahova, intravilan,
cu o suprafață totală
de 2300 mp. Pe teren se află o
casă bătrânească, deschidere la
stradă 21 m, gaze în curte, curent
electric, fântână în curte.
Preț 15.000€. Telefon: 0034/626
305 050.
Vând: cărucior pentru copii,
cu 2 piese, preț 100€; pătuț pentru
copii, cu saltea, 80€; saltea
nouă pentru pătuț de copii, 3d
respiral, 70€; cărucior sport 35€;
geanta bebe 10€. Cei interesați
mă pot contacta la telefon 642
484 058. Locuiesc în Torrejón
de Ardoz.
Vând în zona rustică
Chinchón (Madrid), 1.500 m2
tren arabil, fertil, cu sursă de
apă (zonă irigabilă), gard nou,
acces la șosea, 200 m; vecini
români. Preț negociabil: 14
euro/ m2. Mai multe detalii
la telefon: 642 937 177 sau
0040/ 762 693 115.
Vând apartament cu 2 camere
în Alba Iulia, zona Cetate
Bulevard, parter, cu suprafața de
39 m², finisat și utilat complet.
Apartamentul este compus din
2 camere, bucătărie mobilată,
baie, hol. Dispune de centrală
termică, geamuri termopan, uși
interioare noi, gresie, faianță.
Preț 37.000 €. Mai multe detalii,
la telefon: 671 490 785.
Vând apartament 3 camere,
50m², semi-decomandat, etaj 2,
în Bacău, zona Milcov. Apartamentul
are izolație exterioară,
ușă metalică, gresie, faianță,
necesită îmbunătățiri. Relații la
telefon: 0034/656 923 673.
Vând apartament cu 2
camere în Timișoara, zonă
rezidențială. Apartamentul este
situat la etajul 3, este decomandat,
renovat și izolat. E dotat cu
centrală proprie pe gaz. Preț negociabil
66.000€. Telefon: 0034/
642 335 643.
Vând teren intravilan, în
Amara, județul Ialomița, pe drumul
Fermei. Suprafața: 1600 m²,
preț 18.000 €. Mai multe detalii,
la telefon: 669 194 121.
Particular, vând fabrică de
cărămidă în satul Siminoc,
județul Constanța, cu acte și
autorizații în regulă. Fabrica
este în funcțiune și are personal
angajat. Cei interesați, puteți
suna la telefon: 0040/766 398
906 sau 0040/767 593 324; e-
mail: officeceramicasiminoc@
gmail.com
Se vinde apartament în
Calle de la Libertad 8, etaj 4
A, localitatea Móstoles (provincia
Madrid). Apartamentul
este complet renovat în 2013,
exterior cu terasă. Are 71 mp,
3 camere, sufragerie și o baie.
Puteți vizita. Investiția e foarte
bună. Baia are cabină de hidromasaj,
camera de zi este cu
mural de lemn, camera principală
cu șifonier încorporat cu
oglindă. Terasa este închisă cu
alumniu și copertină. Încălzire
centrală, aer ondiționat, lift.
Preț: 155.000 €. Mai multe
detalii la telefon: 687 471 219
(Francisco).
Vând apartament cu 3 came-
re în Botoșani, Bulevardul Eminescu,
Aleea Nouă nr. 8, izolație
exterioară, geamuri termopan,
CT etaj intermediar și mobilat.
666 915 835.
MATRIMONIALE
Doamnă, 62 de ani, dorește
să cunoască un bărbat bun și
muncitor, pentru o relație stabilă
și de lungă durată. Telefon: 602
473 571
Domn, 48 de ani, fără obligații,
divorțat, doresc să cunosc o doamnă
de vârstă apropiată, să construim
o familie împreună. Locuiesc
în Campo Real, Madrid. Telefon:
643 378 114.
Bărbat, 49 de ani, din comunitatea
Madrid, cu serviciu
stabil, caut o relație de prietenie
serioasă, eventual căsătorie, cu
o doamnă serioasă. Telefon: 642
510 373.
Româncă, doresc să cunosc
un domn cu vârsta cuprinsă între
57 și 65 de ani, serios, bine educat.
Telefon: 643 510 302.
Tânar, 40 ani, 1.75 m, 75
kg, caută doamnă/domnişoară
pentru prietenie, eventual căsătorie,
din comunitatea Madrid.
Telefon: 643 326 659.
Doamnă, 56 de ani, un copil,
comunitatea Madrid, doresc
cunoștință domn educat, serios,
vârstă apropiată, simpatizant
A.Z.S. Telefon/WhatsApp: 641
280 185.
Tânăr, 41 de ani, din comunitatea
Madrid, fără vicii, necăsătorit,
fără obligații, dar cu responsabilitate,
doresc să cunosc
o tânără domnișoară de vârstă
apropiată, pentru o relație serioasă.
Ești interesată? Contactează-mă
la telefon: 642 974 175!
Cer și ofer multă seriozitate!
Tânăr, 39 de ani, doresc să
cunosc o fată pentru o relație serioasă
din comunitatea Madrid.
Telefon: 642 899 710.
Tânăr atractiv, cu serviciu
stabil, doresc să cunosc o fată
pentru o relație de prietenie. Telefon:
627 192 719.
Tânăr 40 ani, caut doamnă cu
vârsta până în 43 de ani, din comunitatea
Madrid, pentru o relație
de prietenie. Rog seriozitate! Telefon:
643 863 664.
Domn serios, fără obligații, doresc
să cunosc o doamnă serioasă
pentru o relație serioasă. Telefon:
641 838 920.
Domn, caut pereche, doamnă
cu vârsta între 60 și 65 de ani din
comunitatea Madrid. Telefon: 642
970 401.
Româncă, fără obligații doresc
să cunosc un domn serios
fără vicii, de 56-63 de ani. Rog
bun-simț. Telefon: 600 692 018.
Anunţurile de mică publicitate sunt
GRATUITE!
E-mail: redactia@
occidentul-romanesc.com
Prin SMS sau Whatsapp:
643 015 676