You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Ficţiunea literară<br />
Înainte de text<br />
1. Pe grupe de trei-patru, discutaţi şi exprimaţi-vă opinia<br />
despre cugetarea lui Pittacus, reprodusă mai sus.<br />
2. Numiţi câte două – trei personalităţi ale vieţii culturale,<br />
respectiv, politice, militare şi sportive româneşti.<br />
3. Ce criterii au stat la baza opţiunilor voastre?<br />
4. Povestiţi fiecare colegilor câteva dintre realizările uneia<br />
dintre personalităţile numite.<br />
Grigore Ureche (c. 1590 – 1647),<br />
cronicar moldovean. Descendent al unei<br />
vechi familii boiereşti, este fiul marelui<br />
logofăt Nestor Ureche. Studiază în<br />
Polonia artele liberale. latina, gramatica,<br />
retorica şi poetica. În ţară este succesiv<br />
logofăt, spătar, mare spătar şi, în timpul<br />
domniei lui Vasile Lupu, al cărui<br />
apropiat a fost, mare vornic al Ţării de<br />
Jos. În ultimii ani ai vieţii scrie<br />
Letopiseţul Ţării Moldovei, singura sa<br />
lucrare, rămasă neterminată.<br />
Puncte de reper<br />
De obicei, portretele voievozilor –<br />
singurele existente în cronica lui Grigore<br />
Ureche – sunt realizate indirect, din<br />
acumulări de informaţii. În cazul lui Ştefan<br />
cel Mare însă, acestea culminează cu o<br />
imagine-efigie (Fost-au acestu Ştefan-<br />
Vodă om nu mare de statu…) care fixează,<br />
în doar câteva linii, informaţia anterioară.<br />
Paginile cronicii narează în principal<br />
necontenitele lupte ale acestui om<br />
războinic şi de-a pururea trăgându-l inima<br />
spre vărsare de sânge: Cându au prădat<br />
Ştefan vodă Ţara Săcuiască; Războiul ce au<br />
făcut Ştefan vodă cu Mateiaş crai ungurescu<br />
la Bac; Războiul de la Soci, cându s-au bătut<br />
Ştefan vodă cu Radul vodă domnul<br />
muntenescu, 6979 martie 7 dni; Al doilea<br />
LETOPISEŢUL ŢĂRII MOLDOVEI<br />
de Grigore Ureche<br />
Letopiseţul lui Grigore Ureche, rămas în manuscris până<br />
spre jumătatea secolului al XIX-lea, povesteşte cronologic eveni -<br />
mente din viaţa Moldovei de la descălecat până la domnia lui<br />
Aron Vodă (1594). Scopul scrierii, mărturisit de autor chiar din<br />
debutul cărţii, este în principal educativ: Mulţi scriitori au nevoit<br />
de au scris rândul şi povestea ţărâlor, de au lăsat pă urmă, şi bune şi<br />
rele, să rămâie feciorilor şi nepoţilor, să le fie de învăţătură, despre<br />
cele rele să să fe reas că şi să să socotească, iar dupre cele bune să urmeze<br />
şi să să înveţe şi să să îndirepteze. Puţinătatea surselor a făcut însă<br />
ca primul secol de istorie al 5tânărului principat să fie tratat fugar.<br />
Abia odată cu domnia lui Ştefan cel Mare naraţiunea se<br />
amplifică şi capătă cu adevărat relief. Rămas neterminat,<br />
Letopiseţul va fi continuat de Miron Costin care îl duce până<br />
la Dabija Vodă (1661), şi terminat de Ion Neculce.<br />
1. Deciia Ştefan vodă strâns-au boierii ţărâi şi mari şi mici şi altă<br />
curte măruntă dimpreună cu mitropolitul Teoctist şi cu mulţi<br />
călugări, la locul ce să chiamă Direptatea şi i-au întrebat pre toţi:<br />
ieste-le voie tuturor să le fie domnu? Ei cu toţii au strigat întrun<br />
glas: ,,Întru mulţi ani de la Dumnezeu să domneşti“. Şi decii<br />
cu toţii l-au rădicat domnu şi l-au pomăzuit spre domnie<br />
mitropolitul Teoctist. Şi de acolea luo Ştefan vodă steagul ţărâi<br />
Moldovei şi să duse la scaunul Sucevii. Decii Ştefan vodă gătindusă<br />
de mai mari lucruri să facă, nu cerca să aşeze ţara, ci de război<br />
să gătiia, că au împărţit oştii sale steaguri şi au pus hotnogi şi<br />
căpitani, carile toate cu noroc i-au venit.<br />
2. Fost-au acestu Ştefan vodă om nu mare de statu, mânios şi degrabu<br />
vărsătoriu de sânge nevinovat; de multe ori la ospeţe omorâia fără<br />
judeţu. Amintrilea era om întreg la fire, neleneşu şi lucrul său îl<br />
ştiia a-l acoperi şi unde nu gândiiai, acolo îl aflai. La lucruri de<br />
5171