Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Modulul 3<br />
SCENE DIN VIAÞA DE IERI ªI DE AZI<br />
Literatură şi alte arte<br />
LITERATURĂ ŞI CINEMATOGRAFIE<br />
Puncte de reper<br />
Nae Girimea, frizer şi subfirurg, este<br />
amantul Miţei Baston care, la rândul ei<br />
este amanta lui Mache Razachescu, cei<br />
mai zice şi Crăcănel. În prăvălia lui Nae,<br />
Miţa îl întâlneşte întâmplător pe Iancu<br />
Pampon, venit să dea de urma unui<br />
oarecare Bibicul pe care îl bănuieşte a<br />
fi amantul amantei sale, Didina Razu.<br />
Discuţia cu Pampon şi un bilet de<br />
amor găsit de acesta (Bibicule,<br />
Mangafaua pleacă mâine la Ploieşti,<br />
remâi singură şi ambetată; sunt foarte<br />
rău bolnavă: vino negreşit, am poftă săi<br />
tragem un chef… A ta adorată, Miţa...)<br />
o determină pe Miţa să-l bănuiască pe<br />
Nae, căreia chiar ea îi scrisese biletul, că<br />
o traduce cu Didina. Vor urma o serie de<br />
încurcături, urmăriri şi confuzii petrecute<br />
la un bal mascat de mahala, în care mai<br />
sunt implicaţi Iordache, calfă la Girimea<br />
şi un Catindat de la percepţie, totul<br />
sfârşindu-se cu o împăcare generală şi o<br />
petrecere la frizeria lui Nae.<br />
Două probleme trebuie avute în vedere cu prioritate<br />
atunci când este vorba despre raportul dintre literatură şi cine -<br />
matografie.<br />
Prima este aceea a fidelităţii scenariului de film faţă de<br />
textul literar ce se vrea a fi ecranizat. Fidelitatea adaptării cine -<br />
matografice, chiar şi a unei capodopere, nu poate constitui o<br />
garanţie a valorii artistice a filmului rezultat. Există suficiente<br />
exemple de cărţi valoroase care, prin ecranizare, au generat<br />
filme mediocre, dar şi de texte ,,anonime" care au stat la baza<br />
unor filme celebre. Iar cauza nu este legată numai de talentul<br />
regizorului sau al actorilor, ci mai cu seamă de tipul diferit de<br />
comunicare al celor două creaţii. Căci nu este vorba de o simplă<br />
transpunere a textului într-un alt sistem de semne (cuvântul<br />
care devine imagine), ci, mai întâi, de o decodare a mesajului<br />
şi, apoi, de o recodare, ceea ce implică, în fond, o recreare a<br />
operei literare. Filmul poate propune astfel un cu totul alt mesaj<br />
decât cel al cărţii.<br />
Cea de a doua problemă este legată de alegerea şi de jocul<br />
actorilor. Mai ales în cazul creaţiilor dramatice cunoscute, cum<br />
este şi cazul celei de care ne vom ocupa în conti nuare, poate<br />
exista adeseori un model mental al spectatorului, legat de<br />
interpreţii personajelor, care să acţioneze oprimant chiar şi<br />
asupra regizorului. De exemplu, în cazul comediilor lui<br />
Caragiale, putem vorbi de adevăraţi actori-cult precum Radu<br />
Beligan, Grigore Vasiliu-Birlic, Alexandru Giugaru, Niki<br />
Atanasiu, Ştefan Bănică sau Toma Caragiu, care, în timp, au ajuns<br />
să se confunde în imaginaţia spectatorilor cu persona jele pe care<br />
le-au încarnat, dar şi de regizori celebri ca Jean Georgescu, Liviu<br />
Ciulei sau Lucian Pintilie care vor rămâne multă vreme<br />
etaloane în aprecierea valorică a noilor spectacole, fie ele de<br />
teatru, fie cinematografice.<br />
D-ALE CARNAVALULUI<br />
(fragment)<br />
de I.L. Caragiale<br />
ACTUL II<br />
SCENA IX<br />
PAMPON, CRĂCĂNEL<br />
CRĂCĂNEL (din fund, dreapta): Nu pot să dau de nenea Iancu,<br />
şi l-am pierdut şi pe frate-său…(văzând pe Pampon) Pe ăsta nu<br />
l-am cercetat… Acuma îl văz întâi. (Pampon bate iar în masă;<br />
Crăcănel coboară doi paşi, tare şi cu ton de sfidare melo -<br />
dramatică) Eu sunt Bi-bi-cul… 3115