You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
”AU ÎNNEBUNIT SALCÂMII ȘI<br />
TU VREI SĂ FIU CUMINTE?”<br />
Editorial<br />
Versurile sunt minunate, celebre <strong>de</strong>ja și aparțin unui oltean.<br />
Tudor Gheorghe compune și cântă <strong>de</strong>spre nebunia primăverii,<br />
așa cum numai el știe. Vă propunem, în minunata lună mai,<br />
să ne imaginăm, pentru început o lizieră <strong>de</strong> salcâmi vizitați<br />
<strong>de</strong> roiuri <strong>de</strong> albine, într-o companie <strong>de</strong>mnă <strong>de</strong> povestit,<br />
beneficiind <strong>de</strong> vreme și vremuri frumoase.<br />
În luna mai, ”când e ca-n rai!”, natura ne copleșește, iar aerul parcă<br />
ne în<strong>de</strong>amnă să fim mai curajoși, așadar ar fi potrivită o paralelă<br />
între visele noastre și punerea lor în practică. Specialiștii, al cărui<br />
număr este tot mai mare (nu este neapărat o critică), ne<br />
în<strong>de</strong>amnă să le urmăm, să le în<strong>de</strong>plinim. În realitate însă<br />
întâmpinăm probleme serioase atunci când un vis trebuie să<br />
<strong>de</strong>vină aievea. ”Practica ne omoară!”, completează breasla meseriașilor și, în unele situații,<br />
ar putea să aibă dreptate. Un vis mai puțin nu este așa <strong>de</strong> grav, însă <strong>de</strong>vine fenomen dacă ne gândim<br />
la toată nația. Natura ne în<strong>de</strong>amnă la vise, dar nu trebuie să ne grăbim, poate doar să amânăm<br />
totul până mai spre vară, în vacanțe și concedii fiind mai relaxant. Practic, a fost o lună tristă,<br />
veștile proaste <strong>de</strong>spre pier<strong>de</strong>rea unor personalități au curs încontinuu. Ne referim la Doina<br />
Cornea, Cristian Țopescu și Lucian Pintilie.<br />
Cum e mai bine? Să lăsăm visele să doarmă sau să le eliberăm, concretizându-le? Bătăliile din suflet nu<br />
suportă un răspuns clar, îndoielile fac parte din natura umană, dar poate dacă așteptăm puțin se vor împlini<br />
<strong>de</strong> la sine. Am aflat recent însă <strong>de</strong> la un coleg <strong>de</strong> breaslă că, dacă primești ceva gratis, mai mult ca sigur că<br />
produsul ești chiar tu. Sigur, afirmația se verifică într-un context comercial, dar se poate aplica neîndoielnic<br />
și în viața personală.<br />
Calea corectă este interpretabilă, poate ar trebui ca măcar unele dintre vise, lăsându-ne alintați în același<br />
timp <strong>de</strong> aerul cald și aromat al primăverii. Să ne rugăm în același timp să nu fie, Doamne Ferește, unul<br />
dintre coșmaruri!<br />
Cine nu reușește să-și imagineze, să vadă/simtă salcâmii înfloriți, poate recupera câte ceva prticipând<br />
la distracțiile promise <strong>de</strong> autorități la Zilele <strong>Clujul</strong>ui. Iată ce ne-a transmis edilul șef al orașului, Emil Boc,<br />
înainte <strong>de</strong> manifestări: ”Ediția din acest an este cu atât mai importantă cu cât ne aflăm într-un an cu o semnificație<br />
istorică <strong>de</strong>osebită, aniversarea a 100 <strong>de</strong> ani <strong>de</strong> la Marea Unire...La un secol distanță, Cluj-Napoca este mai mult <strong>de</strong>cât<br />
un oraș, este o comunitate <strong>de</strong> care suntem mândri, pe care dorim să o <strong>de</strong>zvoltăm și merită să o sărbătorim.”<br />
Sărbătoarea <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> seria <strong>de</strong> mari festivaluri care vor avea loc în următoarea perioadă la Cluj-Napoca.<br />
CLUJUL TRĂIEȘTE!<br />
Să ne auzim cu bine în prima lună <strong>de</strong> vară a anului <strong>20</strong>18!<br />
Cristina Pintilie Șendrea<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro<br />
www.povesti<strong>de</strong>suflet.ro<br />
0745 635 721<br />
contact@povesti<strong>de</strong>suflet.ro<br />
ISSN 2601 0321<br />
ISSN-L 2601 - 0321<br />
REDACȚIA<br />
Alex Pastor — general manager, 0745 635 721<br />
Aura Lenghel — administrator<br />
Cristina Pintilie Șendrea — editor-coordonator<br />
Redactori: Florina Diana Țiclea, Sorin Grecu<br />
Tehnoredactare/<strong>de</strong>sign:<br />
Matei Ladislau — www.graphitstudio.ro<br />
Tipar: Tipografia Arta — www.tipoarta.ro<br />
Redacția nu își asumă răspun<strong>de</strong>rea pentru eventualele modificări <strong>de</strong> program sau preț, pentru conținutul reclamelor sau pentru<br />
eventualele greșeli <strong>de</strong> tipar. Drepturile <strong>de</strong> autor asupra conținutului revistei aparțin redacției. Reproducerea parțială sau integrală<br />
a conținutului nu este permisă fără acordul scris al firmei. Revista are un tiraj <strong>de</strong> aproximativ 1000 <strong>de</strong> exemplare/ediție și este<br />
publicată la interval <strong>de</strong> o lună, în regim gratuit.<br />
CLUJUL TRĂIEȘTE | Mai <strong>20</strong>18<br />
1
UN CARDINAL DE LA ROMA<br />
ÎN VIZITĂ LA CLUJ<br />
Vizita oficială s-a <strong>de</strong>sfășurat la începutul lunii mai, la invitația reprezentaților Eparhiei Greco Catolice<br />
<strong>de</strong> Cluj-Gherla. Timp <strong>de</strong> câteva zile, Cardinalul Francesco Monterisi a avut un program foarte<br />
încărcat, s-a rugat și la căpătâiul regretatei Doina Cornea, al cărei trup neînsuflețit a fost <strong>de</strong>pus în<br />
Aula ”Cardinal Iuliu Hosu” a Catedralei Greco-Catolice. Cu această ocazie, Cardinalul și <strong>de</strong>legația<br />
care l-a însoțit, s-a întâlnit cu IPS Andrei, Mitropolitul <strong>Clujul</strong>ui, Maramureșului și Sălajului.<br />
O ACADEMIE PENTRU CLUJ<br />
Printre obiectivele vizitei s-a aflat și inaugurarea unei Filiale a Aca<strong>de</strong>miei Internaționale Mauriziana, care a<br />
avut loc în cadru festiv la Biserica Piariștilor din Cluj, după o slujbă în limba italiană oficiată chiar <strong>de</strong> către<br />
Cardinal. Au fost acordate titlurile aferente diferitelor funcţiuni în cadrul acestei Aca<strong>de</strong>mii.<br />
Prorector: Camillo Torta, Vicerector: A<strong>de</strong>la Doina Logean, Vicerector: Massimo Paronitti, Consilier: Primo Fratus ,<br />
Consilier: Alexandro Rossi, Trezorier: Roberto Zuccarelli.<br />
Eminenţa Sa Cardinal Monterisi a explicat: „Aceasta este o instituție a Bisericii Catolice, înființată la Roma<br />
şi care se <strong>de</strong>zvoltă și în afara Italiei. Scopul principal va fi ajutorarea celor aflați în dificultate, singuri, săraci<br />
sau bolnavi. Am văzut că zona <strong>Clujul</strong>ui s-a <strong>de</strong>zvoltat foarte mult din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re social și economic,<br />
dar totuși mai există zone și localități în care sunt mulți oameni în nevoie. Vom încerca să ne implicăm în<br />
ajutorarea acestora.”<br />
P.S. Florentin Crihălmeanu, episcop al Eparhiei Greco-calotice <strong>de</strong> Cluj-Gherla a adăugat:” Activitatea<br />
Aca<strong>de</strong>miei este ecumenică și va fi <strong>de</strong>dicată tuturor celor aflați în nevoie, indiferent <strong>de</strong> etnie sau confesiune.<br />
Această vizită este o onoare pentru noi. Eminența Sa a cunoscut lumea în lung și în lat, a fost nunțiu apostolic<br />
din Madagascar până la Seul, din Egipt până în Bosnia Herțegovina, a prins atât timpuri <strong>de</strong> război,<br />
conflicte religioase în care a fost nevoit să împace diferitele părți, cât și situații ample <strong>de</strong> sărăcie, <strong>de</strong> boală<br />
sau <strong>de</strong> nevoi.”<br />
Cardianalul Francesco Monterisi se află în fruntea acestei Aca<strong>de</strong>mii, iar filiala <strong>de</strong> la Cluj va avea misiuni pe<br />
plan caritabil și social, la fel cum se întâmplă și în celelate zone ale lumii. Până în prezent, ca asociație, a<br />
ajutat diferite parohii din România și mai multe orfelinate, iar pentru organizația Caritas din Cluj a donat<br />
echipamente necesare persoanelor cu dizabilităţi. Deschi<strong>de</strong>rea filialei a fost posibilă datorită implicării<br />
marchizului Fabrizio Mechi di Potassive, baron <strong>de</strong> Salle, dar și a cavalerului Camillo Torta, <strong>de</strong>semnat prorector<br />
pentru România al Aca<strong>de</strong>miei Mauriziana.<br />
CLUJUL TRĂIEȘTE | Mai <strong>20</strong>18<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro<br />
Cristina Pintilie Șendrea<br />
3
”VIAȚA FIECĂRUI OM<br />
ESTE O POVESTE”<br />
- Este titlul materialului apărut în revista noastră în numărul din noimbrie <strong>20</strong>17.<br />
Se referă la o persoană distinsă, <strong>de</strong>osebită. Iată ce ne <strong>de</strong>clara atunci Laura Moigră<strong>de</strong>an:<br />
”Dacă ar fi să alegem “când“ și “un<strong>de</strong>“ să ne naștem, cu certitudine mulți dintre noi ar prefera<br />
luna mai, o lună a florilor și a soarelui, într-un sătuc transilvan, aproape <strong>de</strong> Valea Almașului.”<br />
”Nu voi uita niciodată fericirea pe care mi-o transmiteau acele locuri, pădurea, <strong>de</strong>alurile, fântâna<br />
un<strong>de</strong> mergeam după apă. Parte din sufletul meu e acolo, rădăcinile mele sunt înfipte în tradițiile și<br />
frumusețea acelui sat. De fapt, eu cred că niciodată n-am plecat cu sufletul din acele locuri!”<br />
”Mi-am pus <strong>de</strong> multe ori întrebarea “Oare ce har am <strong>de</strong> la Dumnezeu?”. De-a lungul a 27 <strong>de</strong> ani,<br />
vocația <strong>de</strong> a promova dreptatea și nepărtinirea, <strong>de</strong> a urmări a<strong>de</strong>vărul, <strong>de</strong> a găsi echilibru, <strong>de</strong> a asigurara<br />
legalitatea, <strong>de</strong> a proteja prestigiul și autoritatea profesiei <strong>de</strong> notar public, mi-au fost principiile<br />
<strong>de</strong> bază ale reușitei în această muncă. Mi-am respectat întot<strong>de</strong>auna profesia, respect oamenii,<br />
trăiesc prin ei și alături <strong>de</strong> ei.”<br />
LA MULȚI ANI, LAURA MOIGRĂDEAN!<br />
semnează: redacția <strong>Clujul</strong> <strong>Trăiește</strong><br />
CLUJUL TRĂIEȘTE | Mai <strong>20</strong>18<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro<br />
5
În <strong>20</strong>04 a fost distins cu Ordinul Meritul Cultural în grad <strong>de</strong> Cavaler, patru ani mai târziu a <strong>de</strong>venit doctor al<br />
Facultății <strong>de</strong> Litere, a fost timp <strong>de</strong> 12 ani cadru didactic universitar, iar în prezent este profesor la Școala ”Tudor<br />
Jarda”. Este tatăl cuiva, soț, prieten. Mai presus <strong>de</strong> toate cele enumerate, el este puțin și al nostru, al publicului,<br />
putem să-l iubim sau să-l criticăm fără rețineri, și-a asumat aceste riscuri în 1976 când a <strong>de</strong>venit actor al Teatrului<br />
Național din Cluj. Are la activ sute <strong>de</strong> spectacole, o ținută profesională și o cultură greu <strong>de</strong> egalat.<br />
Doamnelor și domnilor,<br />
PETRE BĂCIOIU<br />
”Jumătate sunt oltean,<br />
jumătate muntean și trei<br />
sferturi ar<strong>de</strong>lean. Este un<br />
a<strong>de</strong>văr care nu respectă<br />
regulile matematicii!”<br />
CLUJUL TRĂIEȘTE | Mai <strong>20</strong>18<br />
7
”Eu am o natură muzicală,<br />
când ca<strong>de</strong> ploaia pe acoperiș<br />
simt cum bate darabana, ca<br />
o tobă în sufletul meu, simt<br />
un tip <strong>de</strong> vibrație specială.”<br />
8CLUJUL TRĂIEȘTE | Mai <strong>20</strong>18<br />
RĂDĂCINILE — M-am născut la Pitești,<br />
în 1950. Mama, fie iertată, și tata, s-au<br />
stins amandoi, erau sudiști. Mama olteancă,<br />
soră medicală, tata muntean,<br />
fost ofițer al armatei regale. A făcut<br />
Școala <strong>de</strong> Artilerie în timpul războiului,<br />
a <strong>de</strong>venit ofițer al Armatei Regale, după<br />
care a servit armata comunistă până<br />
în ’58. Am urmat o școală normală,<br />
<strong>de</strong>și mama a vrut să mă ducă la Liceul<br />
<strong>de</strong> Muzică, eu urmând calea muzicii<br />
în gândurile ei. La admitere, din 30 <strong>de</strong><br />
locuri, 2 erau <strong>de</strong>stinate clasei intelectuale.<br />
Ca atare, mama nu m-a mai dus.<br />
Eram un elev bun, însă m-am ținut și<br />
<strong>de</strong> artă, mi-a plăcut, recitam în trupa<br />
<strong>de</strong> teatru a școlii, frecventam cercurile<br />
Casei Pionierului. Până în liceu am fost<br />
<strong>de</strong> nota 10, olimpic național, bine cotat<br />
între colegii generației mele. În clasa a 12-a am<br />
fost olimpic la biologie și toată lumea mă întreba<br />
dacă o să urmez studii în acest domeniu. Am dat<br />
la teatru, în 1969, la IATC București, tata nu a fost<br />
<strong>de</strong> acord cu această i<strong>de</strong>e, el mă ve<strong>de</strong>a profesor<br />
sau inginer. Puteam să o iau și pe drumul filologiei,<br />
mă atrăgea umanismul <strong>de</strong> tip literar.<br />
TALENTUL — Mama avea calități artistice și un tip<br />
<strong>de</strong> sensibiliate naturală. Mirajul teatrului m-a atras<br />
și pe mine, am intrat din prima la IATC București,<br />
la clasa Dem Rădulescu, am intrat al treilea, am<br />
terminat la fel, apoi am <strong>de</strong>venit actor la Satu<br />
Mare. Îmi doream să rămân în capitală, acolo era<br />
”prada”: Televiziunea Română, România Film. Am<br />
<strong>de</strong>venit actor <strong>de</strong> provincie, acum nu-mi pare rău.<br />
După stagiu, mi s-a propus să vin la Cluj la un<br />
concurs, l-am dat, l-am luat și îi mulțumesc lui<br />
Dumnezeu că sunt aici. Mi-am dorit să joc Hamlet<br />
sau Romeo, însă nu mi-a fost hărăzit să joc roluri<br />
<strong>de</strong> frumoși, sunt un tip inteligent, rațional, cred că<br />
talentul sălășluiește un<strong>de</strong>va în mentalul nostru și<br />
în i<strong>de</strong>ea <strong>de</strong> suflet.<br />
FAMILIA — Prima experiență a fost frumoasă. Am<br />
întâlnit o fată într-un tren, am corespondat, apoi<br />
ne-am căsătorit. După ce s-a stins vâlvătaia, n-am<br />
continuare pe pagina 10.<br />
reușit să trecem proba timpului în relația <strong>de</strong> cuplu.<br />
Eram doi copii care aveau un copil. Părinții mei au<br />
crescut-o pe fiica mea, care trăiește în Pitești. În<br />
perioada <strong>de</strong> post-căsnicie, am cunocut-o pe actuala<br />
mea soție. Ea este clujeancă, mai tânără ca<br />
mine cu 10 ani. În anii 80 ne-am căsătorit și avem<br />
încă o fată. În luna iunie, mezina se va căsători.<br />
Suntem foarte mândri ca părinți, sunt bogat din<br />
această perspectivă.<br />
TEATRUL — E frumos teatrul pentru că este diferit<br />
zi <strong>de</strong> zi. Ne place sau nu ne place, teatrul este<br />
a<strong>de</strong>vărat, este o copie a<strong>de</strong>vărată a vieții. În <strong>de</strong>finiția<br />
esențială a teatrului, pornind <strong>de</strong> la estetica<br />
lui Aristotel, vorbim <strong>de</strong>spre similitudine, o copie<br />
transfigurată a vieții, este o lume ficțională, redată<br />
cu mijloace specifice. În 1895, apare prima lucrare<br />
<strong>de</strong> estetică teatrală mo<strong>de</strong>rnă, atunci se vorbea <strong>de</strong><br />
teatru ca analogie a vieții, ca o similitudine, ca e<br />
o copie transfigurată, iar în secolul <strong>20</strong> apare i<strong>de</strong>ea<br />
<strong>de</strong> ”Teatrul și dublul său”. Care este dublul teatrului?<br />
Viața!<br />
INTERNET — Nu sunt împotriva lui, este o zonă<br />
<strong>de</strong> explorat, dar să te reduci la ea, să te rătăcești,<br />
să cazi în capcana asta a necomunicării cu tine,<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro
”Am jucat în peste 150<br />
<strong>de</strong> roluri, nu toate sunt<br />
geniale, sunt și multe<br />
eșecuri, neîmpliniri, nu<br />
atingi inefabilul <strong>de</strong> fiecare<br />
dată. Încerci, cauți, e frumos<br />
drumul acesta al căutării.”<br />
cu sinele, cu semenii, e marea problemă a<br />
umanității, redată în ultima perioadă și <strong>de</strong><br />
teatru. Teatrul absurd, existențialist, s-a<br />
aplecat asupra acestei i<strong>de</strong>i <strong>de</strong> alienare, <strong>de</strong><br />
înstrăinare a omului în societate. Teatrul mereu<br />
va fi nou, e o provocare.<br />
PUBLICUL — Este <strong>de</strong> fapt ecoul nostru,<br />
oglinda noastră. Dacă vorbești la pereți, înseamnă<br />
că ești nebun. Când eram copil, dacă un om<br />
mergea pe stradă și vorbea singur era consi<strong>de</strong>rat<br />
un om bolnav. Astăzi dacă vorbește s-ar putea să<br />
aibă wireless. Nu poți juca singur! Clădirea aceasta<br />
(n.n. Teatrul Național) este o bijuterie, este monument<br />
istoric. Acum sunt aproximativ 1000 <strong>de</strong><br />
locuri, ceea ce înseamnă <strong>20</strong>00 <strong>de</strong> ochi, <strong>de</strong> urechi,<br />
<strong>de</strong> palme. Nu poți juca singur...teatrul e frumos<br />
prin comunicare, nu poate fi făcut sub duș, indiferent<br />
<strong>de</strong> vibrațiile tale interioare.<br />
UMANITATE — Nimeni nu poate certifica existența<br />
noastră. Dumnezeu știe rosturile și rolurile.<br />
A<strong>de</strong>vărul absolut este în afara conștiinței<br />
individuale. Ca individ nu am <strong>de</strong>cât o mare îndoială<br />
asupra ființei mele, asupra a ceea ce mi se<br />
întâmplă, n-am certitudinea că mâine va fi cum<br />
gan<strong>de</strong>sc eu că va fi. Nu știm ce se va întâpla, binele<br />
și răul ne aparțin, sunt în ființa noastră, ne-am<br />
înmulțit, suntem diverși, trebuie mâncare, totul<br />
e artificializat, ne prefacem foarte mult. Am iubit<br />
și iubesc libertatea, dar observ un sclavagism<br />
mo<strong>de</strong>rn vizavi <strong>de</strong> muncă, gândiți-vă la toți acești<br />
oameni care se îndobitocesc, nu mai au timp <strong>de</strong><br />
ei, ne îngrășăm, mâncăm <strong>de</strong> la fast-food...măcar<br />
sufletul să ni-l hrănim. Vreau să cred că teatrul<br />
răspun<strong>de</strong> acestei nevoi!<br />
Cristina Pintilie Șendrea<br />
CLUJUL TRĂIEȘTE | Mai <strong>20</strong>18<br />
10<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro
Ioan Cozma,<br />
iconarul lui Dumnezeu<br />
“O superb elocventă lecție <strong>de</strong> creștinism, mai presus <strong>de</strong> orice slujbă oficiată în odăjdii, <strong>de</strong> înalți prelați. Te întorci<br />
acasă, după ce-ai stat câteva clipe dincolo <strong>de</strong> timpul istoric și spațiul cotidian, având în sufletul tău chipul lui Isus<br />
și ale tuturor sfinților zugrăviți aici, mai vii, mai luminoase, iluminându-ți conștiința și apropiindu-te mai frumos<br />
<strong>de</strong> divinitate, <strong>de</strong> ceea ce este sfânt în noi. Așadar, icoanele pe sticlă ale lui Ioan Cozma sunt rezultatul unei perfecte<br />
conlucrări dintre puterea <strong>de</strong> muncă, puterea talentului–daimon și o anume harismă“.<br />
(Teohar Mihadaş)<br />
CLUJUL TRĂIEȘTE | Mai <strong>20</strong>18<br />
Portret <strong>de</strong> iconar<br />
Prin 1984-`85 l-am cunoscut pe Ioan Cozma, un ins<br />
– sau poate un înger - care a reprezentat pentru<br />
mine o reală rază <strong>de</strong> lumină în acea epocă cenuşie,<br />
dacă nu <strong>de</strong>-a dreptul neagră! Filolog surghiunit<br />
pe un post amărât <strong>de</strong> paznic <strong>de</strong> noapte, pentru<br />
atitudinea sfidătoare la adresa orânduirii, păzeam<br />
o clădire semidărăpănată şi nişte strunguri. Omul,<br />
care trecea mereu pe acolo, cu treburi, a sesizat<br />
prin ce dificultăţi trec şi, fiind inspector tehnic la<br />
Inspectoratul <strong>de</strong> Stat pentru Cazane şi Instalaţii <strong>de</strong><br />
Ridicat, ISCIR, m-a ajutat să-mi fac formele pentru<br />
a mă înscrie la cursul <strong>de</strong> cazangii. „Vremurile-s<br />
grele şi trebuie să faci ceva ca să progresezi” mi-a<br />
spus el, cu o bunăvoinţă şi blân<strong>de</strong>ţe ce contrastau<br />
cu tot ce văzusem până atunci... Deşi contrariat,<br />
chestia fiindu-mi total nepotrivită, l-am ascultat şi<br />
am făcut totuşi cursul, fără să ajung să profesez<br />
vreodată în domeniu şi îndreptându-mă curând<br />
către o zonă apropiată pregătirii mele. L-am reîntâlnit,<br />
după 25 <strong>de</strong> ani, la vernisajul unei expoziţii<br />
14<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro
<strong>de</strong> icoane pe sticlă, care-i aparţinea, prilej cu care<br />
i-am luat un interviu. Scriam în sfârşit şi eu <strong>de</strong>spre<br />
el, după ce făcuseră <strong>de</strong>ja acest lucru, magnific,<br />
personalităţi precum Teohar Mihadaş, Negoiţă<br />
Lăptoiu, Aurel Rău, Teodor Tanco şi mulţi alţii. Cu<br />
toţii subliniaseră marea originalitate a creatorului<br />
dar şi asimilarea remarcabilă a tehnicii şcolilor<br />
iconografice ţărăneşti din Transilvania, inclusiv <strong>de</strong><br />
la Nicula. Noua noastră întâlnire, la trei-patru ani,<br />
<strong>de</strong> la prece<strong>de</strong>nta, are loc luni 14 mai, <strong>20</strong>18 în locuinţa<br />
sa vastă, situată în cartierul Abator, pe malul<br />
Someşului. Mă minunez, ca odinioară, <strong>de</strong> tablourile<br />
care tronează pe pereţi, semnate Gheorghe Ladiu,<br />
Călin Anton, Theodor Harșia, Emilian Nicula, Pericle<br />
Capidan și mulți alți pictori, dar şi <strong>de</strong> sume<strong>de</strong>nia<br />
<strong>de</strong> icoane pe sticlă aflate acolo. Nu găsești nici un<br />
centimetru liber pe pereţi, semn că omul își iubește<br />
la nebunie lucrările pe care le <strong>de</strong>ţine. La cei 77<br />
<strong>de</strong> ani, iconarul este mai încet în mişcări <strong>de</strong>cât la<br />
prece<strong>de</strong>nt întâlnire, dar spiritul său e la fel <strong>de</strong> liber<br />
şi asociaţiile <strong>de</strong> i<strong>de</strong>i - parcă mai spectaculoase.<br />
Îmi mărturiseşte, la începutul discuţiei noastre<br />
că muzeul pe care l-a <strong>de</strong>schis în satul natal, Borza,<br />
ju<strong>de</strong>ţul Sălaj, a început cu 113 lucrări, la care a adăugat<br />
între timp alte 117. Tot acolo se află şi cea mai<br />
importantă lucrare a lui, Triptic, începută în <strong>20</strong>04<br />
şi încheiată în <strong>20</strong>13. “Despre ea pot să spun că nu<br />
am mai văzut niciun<strong>de</strong>, la noi sau în lume, ceva<br />
asemănător: e alcătuită din 48 <strong>de</strong> lucrări, dimensiunea<br />
ei totală fiind <strong>de</strong> 1.10/2.82 metri şi poate oricând<br />
figura în Guiness Book”, mărturiseşte Cozma.<br />
Despre meserie, arată că a <strong>de</strong>prins-o <strong>de</strong> la pictorul<br />
Gheorghe Ladiu, reprezentant al vechii boeme<br />
clujene: “Cu o vodcă sau cu o ţuică l-am plătit, fiindcă<br />
a fost marele meu prieten. A scăpat neatins<br />
<strong>de</strong> gloanţe în Revoluţia din 1989 doar pentru că un<br />
tânăr, aflat alături, i-a sărit în faţă, încasând proiectilele<br />
fatale ce-i erau <strong>de</strong>stinate lui. Împreună cu<br />
maestrul meu, mort din păcate în jurul anului <strong>20</strong>00,<br />
am expus pentru prima dată, în 1990, la Casa <strong>de</strong><br />
Cultură a Stu<strong>de</strong>nţilor din Cluj. De atunci am participat<br />
la zeci <strong>de</strong> expoziţii personale şi <strong>de</strong> grup, în<br />
ţară, iar multe lucrările mele au ajuns să fie expuse<br />
în S.U.A., Canada, Germania, Italia, Ungaria, Grecia<br />
sau în Ţările <strong>de</strong> Jos. Dar cea mai mare realizare profesională<br />
şi încununarea unei munci <strong>de</strong> 30 <strong>de</strong> ani<br />
reprezintă primirea, pe 7 noiembrie <strong>20</strong>13, a titlului<br />
<strong>de</strong> membru al Aca<strong>de</strong>miei <strong>de</strong> Arte Tradiționale din<br />
România”.<br />
Rugă şi revelaţie<br />
Iată ce-mi mărturisea, maestrul, în <strong>20</strong>14 condiţiile<br />
în care a avut, <strong>de</strong>-a lungul vieţii, două revelaţii<br />
<strong>de</strong> natură divină: “În 1994 lucram, în atelier, la<br />
două icoane pe sticlă. De fapt, tocmai le terminasem.<br />
Acestea îi reprezentau pe Maria cu Pruncul<br />
și pe Sfântul Gheorghe. Seara, după ce m-am dus<br />
la culcare, am avut următoarea revelație: stăteam<br />
la masa <strong>de</strong> lucru și, la un moment dat, a apărut<br />
Domnul Isus Cristos – înalt la statură, cu barbă fermă,<br />
neagră - ținând în mână icoana pe care tocmai<br />
o terminasem. A venit, tăcut, spre mine și mi-a<br />
lăsat-o pe masă. Atunci mi-am dat seama că am<br />
uitat să-i pun Mariei cele trei stele – <strong>de</strong> pe frunte<br />
și umeri – care simbolizează Sfânta Treime. Isus<br />
și-a continuat drumul – dar eu n-am uitat visul și,<br />
a doua zi, dis <strong>de</strong> dimineață, am făcut corectura ce<br />
se impunea. Iar cea <strong>de</strong>-a doua s-a petrecut, astfel:<br />
tocmai terminasem lucrarea “Ju<strong>de</strong>cata <strong>de</strong> Apoi“, pe<br />
care până atunci n-o făcusem niciodată. Am lucrat<br />
la ea timp <strong>de</strong> douăsprezece ore, <strong>de</strong> la opt dimineața<br />
până la opt seara. Se făcuse frig <strong>de</strong>ja în atelier<br />
și mi-am făcut foc în sobă, aruncând înăuntru câteva<br />
lemne. Aflându-mă după o muncă susținută,<br />
abia am reușit să mă ridic <strong>de</strong> pe scaun, atât eram<br />
<strong>de</strong> epuizat. La un moment dat, m-am ridicat, cu<br />
greutate, să mai pun două lemne pe foc și, <strong>de</strong>schizând<br />
ușița sobei am zărit, în flăcări, chipul Maicii<br />
Domnului. Avea chipul pe care I l-au creat sculptorii<br />
populari maramureșeni. Am încercat să fac abstracție<br />
<strong>de</strong> imagine, m-am gândit că, poate, după<br />
un scurt timp o să dispară. Mi-a fost teamă până<br />
și să fug până-n casă, ca s-o chem pe soție, să vadă<br />
și ea apariția. N-am vrut să-i provoc emoții - pe<br />
care nu știu cum le-ar fi stăpânit… Mi-am schimbat<br />
poziția, m-am mai ocupat puțin <strong>de</strong> lucrare și<br />
CLUJUL TRĂIEȘTE | Mai <strong>20</strong>18<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro<br />
continuare pe pagina 17.<br />
15
m-am uitat apoi, în mod reflex, la flacără. Apărea,<br />
cu pregnanță, același chip, stilizat, al Mariei. N-a<br />
dispărut <strong>de</strong>cât într-un târziu, după ce lemnele au<br />
ars în totalitate”. Acum, în această etapă a vieţii<br />
sale, concluziile renumitului iconar, referitoare la<br />
această temă, sunt extrem <strong>de</strong> ferme: “Credinţa are<br />
toată intensitatea asupra vieţii mele, în sensul că<br />
fără ea n-aş putea face nimic: mă ajută să muncesc,<br />
să iubesc şi să fiu un om cumseca<strong>de</strong> între oameni.<br />
Atâta timp cât îl avem pe Isus în ochii, mintea şi<br />
memoria noastră totul se rezolvă bine în ceea ce<br />
faci. Lumea întot<strong>de</strong>auna a fost dificilă, <strong>de</strong> la Cain<br />
şi Abel, dar prin credinţă poate ajunge mai bună.<br />
Lumea prea o “ar<strong>de</strong>” pentru materie. Aceasta e necesară,<br />
dar trebuie acordată prioritate părţii spirituale,<br />
a sufletului. Despre spiritualitate s-ar putea<br />
vorbi enorm, pe când <strong>de</strong>spre materie mult mai puţin.<br />
Iar <strong>de</strong>spre bucuria iconarului, atunci când picteză,<br />
pot să-ţi spun că e una <strong>de</strong> bucurie coroborată<br />
cu starea <strong>de</strong> rugăciune continuă în faţa Creatorului.<br />
Nu cred că există o bucurie mai mare <strong>de</strong>cât cea a<br />
iconarului când zugrăveşte chipul Domnului sau al<br />
sfinţilor. E transpus total şi are loc o legătură miraculoasă<br />
cu ei, aducându-l la starea propice, <strong>de</strong> fapt<br />
frecvenţa necesară acestui gen <strong>de</strong> muncă”.<br />
Sorin Grecu<br />
CLUJUL TRĂIEȘTE | Mai <strong>20</strong>18<br />
17
Cofetaria<br />
Rusalca<br />
Restaurant<br />
Rusalca
F L O R E Ș T I
CONCURSUL INTERNAȚIONAL<br />
„GHEORGHE DIMA”<br />
„Concursul Gheorghe Dima reprezintă una dintre cele mai importante competiţii și evenimente artistice din<br />
România. Debutând în 1984, a găzduit <strong>de</strong>-a lungul celor 16 ediții, artiști din întreaga lume. Ediția cu numărul 17<br />
<strong>de</strong>dicată secţiunii Dirijat Coral dorește odată cu promovarea tinerelor talente, să ofere o experiență unică și pozitivă<br />
prin organizarea <strong>de</strong> cursuri <strong>de</strong> măiestrie susţinute <strong>de</strong> membrii juriului pentru toţi participanţii în concurs. Distinsul<br />
juriu format din dirijori și profesori ai Aca<strong>de</strong>miei Regale <strong>de</strong> Muzică din Londra, ai Universității <strong>de</strong> Muzică şi Teatru<br />
din Leipzig, ai Filarmonicii <strong>de</strong> Stat Transilvania și ai instituției noastre, oferă certitudinea unei manifestări artistice<br />
<strong>de</strong> înalt nivel”.<br />
CLUJUL TRĂIEȘTE | Mai <strong>20</strong>18<br />
Poate cuvintele Rectorului<br />
Aca<strong>de</strong>miei <strong>de</strong> Muzică „Gheorghe<br />
Dima” prof. univ. dr. Vasile Jucan<br />
ar fi <strong>de</strong> ajuns pentru a înțelege ce<br />
reprezintă pentru viața artistică clujeană<br />
a XVII ediție a Concursului<br />
Internațional „Gheorghe Dima”, dar<br />
puțini sunt cei care cunosc <strong>de</strong> fapt<br />
amploarea acestui concurs.<br />
Concursul Internațional „Gheorghe<br />
Dima” a fost proiectat <strong>de</strong> către Rectorul<br />
Conservatorului <strong>de</strong> Muzică<br />
prof. univ. dr. Ninuca Oșanu-Pop în<br />
urmă cu aproape 35 <strong>de</strong> ani, sub titulatura<br />
<strong>de</strong> Festivalul și Concursul<br />
<strong>de</strong> creație și intepretare muzicală<br />
„Gheorghe Dima”.<br />
Prima ediție a concursului a avut loc<br />
în perioada 6-8 <strong>de</strong>cembrie 1984, ca<br />
un concurs <strong>de</strong> creație muzicală consacrat<br />
lucrărilor corale, camerale și<br />
orchestrale.<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro<br />
23
CLUJUL TRĂIEȘTE | Mai <strong>20</strong>18<br />
24<br />
Compozitorul Gheorghe Dima<br />
Născut în anul 1847 în Șcheii Brașovului, Gheorghe<br />
Dima a fost primul Director al Conservatorului<br />
<strong>de</strong> Muzică din Cluj. A început studiile la Brașov,<br />
a continuat apoi la Karlsruhe în Germania și la<br />
Viena în Austria, perfecționându-se la Leipziger<br />
Konservatorium un<strong>de</strong> a studiat pianul, compoziția,<br />
tehnicile <strong>de</strong> canto, orga și multe altele. A fost artist<br />
liric la operele din Klagenfurt (Austria) și Zürich<br />
(Elveția) între anii 1873-1874, după care a revenit<br />
în Transilvania un<strong>de</strong> a fost profesor <strong>de</strong> muzică și<br />
dirijor al corului bisericii Sf.Nicolae din Brașov între<br />
anii 1873-1878 și 1899-1914, dirijor și director muzical<br />
la Reuniunea română <strong>de</strong> muzică din Sibiu, dirijorul<br />
corului Catedralei Ortodoxe din Sibiu, iar în<br />
perioada 1919-1925 îl găsim profesor <strong>de</strong> Ansamblu<br />
coral și Director al Conservatorului <strong>de</strong> Muzică din<br />
Cluj.<br />
A fost unul dintre maeștrii artei dirijorale pe care<br />
i-a avut Transilvania între cele două războaie mondiale<br />
și un compozitor <strong>de</strong> excepție în ceea ce privește<br />
muzica vocal-simfonică, muzica <strong>de</strong> cameră,<br />
muzica corală atât pentru coruri mixte și coruri pe<br />
voci egale, cât și pentru muzică corală pentru copii,<br />
muzică vocală un<strong>de</strong> a excelat compunând caiete<br />
întregi <strong>de</strong> cântece pentru voce și pian (lieduri),<br />
cântece poporale românești, cântări bisericești,<br />
cântări liturgice și funerare, iar lista poate continua.<br />
Gheorghe Dima a fost și este un pionier al artei<br />
componistice și dirijorale din Transilvania, creând<br />
un stil al său propriu ce câștigă auditorul prin culoare<br />
și farmec, și prin acea siguranță <strong>de</strong> a combina<br />
cu măestrie calități tehnice și muzicale.<br />
Scurt Istoric al Concursului<br />
Concursul <strong>de</strong> creaţie muzicală a fost <strong>de</strong>dicat lucrărilor<br />
corale, muzicii vocale cu acompaniament,<br />
lucrărilor <strong>de</strong>dicate unei categorii <strong>de</strong> instrumente,<br />
cum ar fi cele <strong>de</strong> suflat, violoncel şi pian.<br />
Concursul <strong>de</strong> interpretare muzicală şi-a îndreptat<br />
atenţia spre instrumente precum vioara, pianul, instrumente<br />
<strong>de</strong> suflat (flaut, oboi, clarinet), cvartet<br />
<strong>de</strong> coar<strong>de</strong>, contrabas, violă, violoncel și nu în ultimul<br />
rând vocii umane.<br />
În cadrul celei <strong>de</strong> a cincea ediţii a Festivalului şi<br />
Concursului <strong>de</strong> Creaţie şi Interpretare Muzicală<br />
”Gheorghe Dima”, din anul 1987, a avut loc o premieră<br />
la nivel naţional, fiind organizat pentru prima<br />
oară un concurs <strong>de</strong> interpretare muzicală <strong>de</strong>dicat<br />
instrumentelor <strong>de</strong> percuţie.<br />
Ediţia a VI-a a marcat un nou început pe plan naţional,<br />
prin introducerea secţiunii <strong>de</strong> critică muzicală.<br />
Începând cu ediţia a VIII-a ce a avut loc în anul 1992,<br />
organizatorii festivalului au venit cu o nouă viziune,<br />
organizând un concurs <strong>de</strong> Dirijat coral, concurs<br />
ce avea să omagieze până în anul 1996 la cea<br />
<strong>de</strong>-a XIII-a ediție, latura dirijorală a personalităţii lui<br />
Gheorghe Dima.<br />
După o pauză <strong>de</strong> 15 ani, în care festivalul a încetat<br />
să mai fie unul dintre numeroasele evenimente<br />
cultural-artistice ale României, ediţia din <strong>20</strong>11 readuce<br />
evenimentul pe harta celor mai importante<br />
concursuri <strong>de</strong> interpretare muzicală naţională din<br />
rândul instrumentelor <strong>de</strong> suflat.<br />
Ediţia din <strong>20</strong>15 a fost <strong>de</strong>dicată instrumentelor flaut<br />
şi clarinet și a constituit un salt în ce priveşte amploarea<br />
internaţională a competiţiei, cu participarea<br />
în juriu a unora dintre cei mai mari interpreţi ai<br />
momentului şi aproximativ 1<strong>20</strong> <strong>de</strong> concurenţi din 17<br />
ţări <strong>de</strong> pe întreg globul.<br />
În acelaşi spirit, la cea <strong>de</strong>-a XVI-a ediţie a concursului,<br />
<strong>de</strong>sfășurat în iulie <strong>20</strong>17, au fost prezenți muzicieni<br />
din întreaga lume. La cele două secţiuni – Flaut<br />
şi Clarinet – s-au confruntat în faţa juriului, compus<br />
din personalităţi recunoscute la nivel mondial,<br />
tineri interpreți din peste <strong>20</strong> <strong>de</strong> țări. Această ediție<br />
a concursului a avut cel mai tânăr juriu din istoria<br />
concursurilor internaționale.<br />
Ediţia din anul acesta îşi propune revenirea la secţiunea<br />
<strong>de</strong> Dirijat Coral pentru tinerii dirijori din întreaga<br />
lume. Cu un distins juriu internaţional şi având<br />
un repertoriu ce cuprin<strong>de</strong> o selecţie <strong>de</strong> lucrări valoroase<br />
româneşti şi străine din diferite perioa<strong>de</strong><br />
stilistice, concursul doreşte să ofere o experienţă<br />
unică tinerilor dirijori.<br />
A XVII ediție a Concursului Internațional<br />
„GHEORGHE DIMA”<br />
A XVII ediție a Concursului Internațional „Gheorghe<br />
Dima” se va <strong>de</strong>sfășura în perioada 11-15 iunie <strong>20</strong>18 în<br />
sala <strong>de</strong> concerte a Aca<strong>de</strong>miei <strong>de</strong> Muzică. Cei 32 <strong>de</strong><br />
candidați rămași în competiție provin din Lituania,<br />
Croația, Marea Britanie, Rusia, Slovenia, Germania,<br />
continuare pe pagina 27.<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro
Taiwan, Ungaria, Finlanda, Brazilia, Columbia,<br />
Ucraina, Belarus, Statele Unite ale Americii și<br />
România. Ei vor avea <strong>de</strong> dirijat lucrări compuse <strong>de</strong><br />
Claudio Monteverid, G.P. da Palestrina, Gheorghe<br />
Dima, J.Brahms, E.Elgar, P.Constantinescu, S.Toduță<br />
pentru primele două etape, iar pentru semifinală<br />
vor avea <strong>de</strong> dirijat o lucrare a compozitorului<br />
Cristian Bence-Muk, lucrare în primă audiție absolută<br />
(p.a.a.). Repertoriul tinerilor dirijori mai cuprin<strong>de</strong><br />
lucrări ale compozitorilor M.Ravel, N.Nystedt,<br />
V.Williams, Fr.Poulenc și Adrian Pop.<br />
Juriul este format din importante personalităţi naţionale<br />
şi internaţionale.<br />
Preşedinte <strong>de</strong> onoare: Prof.univ.dr. Vasile Jucan,<br />
Rectorul Aca<strong>de</strong>miei <strong>de</strong> Muzică „Gheorghe Dima”.<br />
Preşedintele juriului: Prof.univ.dr. Cornel Groza,<br />
Dirijorul permanent al Corului Filarmonicii <strong>de</strong><br />
Stat „Transilvania”. În anul 1986, ansamblul coral<br />
al Filarmonicii clujene este preluat <strong>de</strong> către Cornel<br />
Groza, discipol al maestrului Dorin Pop. Linia evolutivă<br />
trasată <strong>de</strong> pre<strong>de</strong>cesori este continuată cu<br />
succes <strong>de</strong> actualul dirijor, corul marcând, în toţi<br />
aceşti ani, cele mai prestigioase şi aplaudate prezenţe<br />
în context internaţional şi fiind aclamat ca o<br />
formaţie <strong>de</strong> clasă mondială.<br />
Membrii juriului:<br />
Patrick Russill este recunoscut drept una dintre personalitățile<br />
<strong>de</strong> marcă ale muzicii bisericești englezești,<br />
în calitate <strong>de</strong> interpret, profesor și cercetător<br />
bucurându-se <strong>de</strong> o vastă apreciere. Acesta ocupă<br />
atât postul <strong>de</strong> Director Muzical al London Oratory<br />
din Londra cât și directorul catedrei <strong>de</strong> Dirijat Coral<br />
al Aca<strong>de</strong>miei Regale <strong>de</strong> Muzică.<br />
Roland Börger este directorul Catedrei <strong>de</strong> Dirijat Cor<br />
al Die Hochschule für Musik und Theater „Felix<br />
Men<strong>de</strong>lssohn Bartholdy“ din Leipzig; S-a născut în<br />
Santiago <strong>de</strong> Chile și a studiat muzica bisericească,<br />
dirijatul coral și orchestral la Universitatea <strong>de</strong><br />
Muzică din Freiburg (Germania).<br />
Compozitorul Adrian Pop este prof.univ.dr. la<br />
Aca<strong>de</strong>mia <strong>de</strong> Muzică „Gheorghe Dima”. Născut la<br />
Cluj în anul 1951, Adrian Pop s-a format sub îndrumarea<br />
succesivă a tatălui său, reputatul dirijor <strong>de</strong><br />
cor şi profesor Dorin Pop, apoi a studiat compoziția<br />
la Conservatorul <strong>de</strong> Muzică „Gheorghe Dima” din<br />
Cluj între anii 1970 și 1976 cu maeştrii Sigismund<br />
Toduţă şi Cornel Ţăranu.<br />
Cristian Bence-Muk este compozitor și Director al<br />
Departamentului Compoziţie-Dirijat al Aca<strong>de</strong>miei<br />
<strong>de</strong> Muzică „Gheorghe Dima”. Născut în anul 1978<br />
la Deva, a absolvit secţia <strong>de</strong> Compoziţie în cadrul<br />
Aca<strong>de</strong>miei <strong>de</strong> Muzică „Gh.Dima” din Cluj-Napoca,<br />
la clasa prof.univ.dr Hans Peter Türk, promoţia <strong>20</strong>02,<br />
iar în anul <strong>20</strong>05 a obţinut titlul aca<strong>de</strong>mic <strong>de</strong> Doctor<br />
în Muzică, specializarea Creaţie muzicală, sub îndrumarea<br />
acad.prof.univ.dr. Cornel Ţăranu.<br />
Ciprian Para este conferențiar universitar doctor la<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro<br />
Aca<strong>de</strong>mia <strong>de</strong> Muzică „Gheorghe Dima” și Dirijor<br />
permanent al Corului Ave Musica al Aca<strong>de</strong>miei<br />
<strong>de</strong> Muzică „Gheorghe Dima”. Dirijorul Ciprian<br />
Para şi-a început pregătirea muzicală la Liceul <strong>de</strong><br />
Muzică „Ion Vidu” din Timişoara, continuând studiile<br />
la Aca<strong>de</strong>mia <strong>de</strong> Muzică „Gh. Dima” din Cluj-<br />
Napoca, specializarea Dirijat cor aca<strong>de</strong>mic, la clasa<br />
prof.univ. Florentin Mihăescu.<br />
Lect. univ. dr. Mihaela Cesa-Goje <strong>de</strong> la Aca<strong>de</strong>mia <strong>de</strong><br />
Muzică „Gheorghe Dima” este Dirijor permanent al<br />
Corului <strong>de</strong> cameră Jubilate și Asociat al Aca<strong>de</strong>miei<br />
Regale <strong>de</strong> Muzică din Londra. A absolvit Aca<strong>de</strong>mia<br />
<strong>de</strong> Muzică „Gheorghe Dima” specializarea Dirijat<br />
la clasa prof.univ. Florentin Mihăescu, iar masteratul<br />
l-a finalizat la Aca<strong>de</strong>mia Regală <strong>de</strong> Muzică din<br />
Londra, un<strong>de</strong> a primit premiul “Irene Burcher” pentru<br />
rezultate exceptionale.<br />
Finala competiției și concertul final va avea loc<br />
în data <strong>de</strong> 14 iunie <strong>20</strong>18 ora 19 în sala Studio a<br />
Aca<strong>de</strong>miei <strong>de</strong> Muzică „Gheorghe Dima”.<br />
Concursul dorește să ofere o experiență unică și<br />
pozitivă pe <strong>de</strong> o parte concurenților prin organizarea<br />
<strong>de</strong> cursuri <strong>de</strong> măiestrie susţinute <strong>de</strong> membrii<br />
juriului pentru toţi participanţii la concurs, iar<br />
publicului spectator un a<strong>de</strong>vărat festival al școlii<br />
dirijorale clujene adus la o treaptă superioară, o<br />
treaptă care să ducă numele acestei urbe transilvane<br />
dincolo <strong>de</strong> hotarele Europei.<br />
Vă așteptăm în sala <strong>de</strong> concerte a Aca<strong>de</strong>miei <strong>de</strong> Muzică!<br />
Florina Diana Țiclea<br />
CLUJUL TRĂIEȘTE | Mai <strong>20</strong>18<br />
27
CLUJUL TRĂIEȘTE | Mai <strong>20</strong>18<br />
SALINA DIN FLOREȘTI<br />
Oamenii <strong>de</strong> afaceri din Cluj <strong>de</strong>zvoltă zone <strong>de</strong> interes<br />
pentru clujeni și nu numai în localitățile <strong>de</strong><br />
lângă oraș. Toată lumea a auzit <strong>de</strong> Aqua-Park-ul din<br />
Florești, aceasta fiind <strong>de</strong> fapt singurul din toată zona.<br />
Mii <strong>de</strong> oameni i-au trecut pragul <strong>de</strong> la <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>re<br />
și până în prezent fiind o posibilitate mai mult<br />
<strong>de</strong>cât plăcută <strong>de</strong> a petrece o zi <strong>de</strong> vară, împreună<br />
cu familia, prietenii sau ru<strong>de</strong>le.<br />
TERAPIE PENTRU TRUP ȘI SUFLET<br />
În incinta aqua-park-ului, aceeași firmă a inaugurat<br />
recent o SALINĂ. Da, o salină la zece minute <strong>de</strong><br />
mers cu mașina din centrul orașului! Personalul <strong>de</strong><br />
acolo își așteaptă oaspeții, indiferent <strong>de</strong> vremea <strong>de</strong><br />
afară, pentru că temperatura apei din piscină este<br />
în permanență <strong>de</strong> 34 <strong>de</strong> gra<strong>de</strong> Celsius.<br />
Încercăm o <strong>de</strong>scriere a noii saline, pentru a vă convinge<br />
că nimeni, pentru nici măcar cinci minute, nu<br />
va simți că pier<strong>de</strong> timpul dacă <strong>de</strong>ci<strong>de</strong> să petreacă<br />
o zi aici.<br />
Salino-Terapia are mai multe zone <strong>de</strong> relaxare, în<br />
primul rând este vorba <strong>de</strong>spre o piscină cu apă sărată,<br />
pe marginea căreia se află bănci pentru odihnă,<br />
zona <strong>de</strong> întreținere și masaj, mini-salină pentru<br />
copii, sala <strong>de</strong> jocuri. Nu putea să lipsească sauna<br />
<strong>de</strong> tip finlan<strong>de</strong>z, zona <strong>de</strong> relaxare pe șezlonguri,<br />
baia <strong>de</strong> aburi sau dușurile. Amatorii <strong>de</strong> senzații tari<br />
pot intra și în zona <strong>de</strong> gheață sau în cea romantică.<br />
În zilele cal<strong>de</strong>, se poate ieși la soare pe plajele din<br />
Aqua-Parc, iar la pensiunea, Casa Zânelor” puteți<br />
să vă comandați meniuri care pot fi savurate chiar<br />
în salină, în zona <strong>de</strong> bar/restaurant.<br />
Antreprenorii spun că i<strong>de</strong>ea construii unei saline<br />
pentru relaxare și terapie este potrivită în zilele<br />
noastre, mai ales că toată lumea trăiește în mare<br />
viteză, iar stresul cotidian ne poate aduce probleme<br />
și obooseală. Salina este <strong>de</strong>stinația în care ne<br />
putem <strong>de</strong>sprin<strong>de</strong> <strong>de</strong> activitățile noastre zilnice,<br />
relxarea fiind însoțită <strong>de</strong> o ușoară terapie pentru<br />
minte și trup.<br />
Costul unei intrări este <strong>de</strong> 30 <strong>de</strong> lei pentru două ore<br />
și 60 <strong>de</strong> lei pentru o zi, iar pentru familii sau grupuri<br />
se oferă reduceri.<br />
Intrarea în salină se face pe bază <strong>de</strong> programare,<br />
dar mai multe <strong>de</strong>talii puteți găsi pe site-ul salinoterapielaguna.ro<br />
sau pe pagina <strong>de</strong> facebook<br />
LagunaClubEvents.<br />
Str. Sportului, nr. 5, Florești, Cluj, România<br />
Tel: 0752 225 542<br />
Program: Luni - Dumincă 10.00-17.00<br />
28<br />
Cristina Pintilie Șendrea
Richard Constantinidi,<br />
un american “neliniştit”, la Cluj!<br />
Odiseea clujeană<br />
Richard, stabilit la Cluj-Napoca în anul 1987 este<br />
cunoscut ca fiind la această oră unul din cei mai<br />
celebri critici muzicali, impresari şi organizatori <strong>de</strong><br />
spectacole din România. Provine din părinţi <strong>de</strong> origine<br />
română, evadaţi din lagărul comunist în 1967,<br />
iar aceştia l-au crescut în spirit românesc, ba mai<br />
mult, tatăl – medic <strong>de</strong> profesie – l-a ghidat spre<br />
Facultatea <strong>de</strong> Medicină din Cluj-Napoca <strong>de</strong>spre<br />
care el ştia că e un loc un<strong>de</strong> se face cu a<strong>de</strong>vărat<br />
carte. Richard a absolvit facultatea în 1993 muncit,<br />
o perioadă, la Unipuls radio. Cutreierase lumea –<br />
încercând să se stabilească, în Olanda, Germania,<br />
Irlanda, Statele Unite ale Americii – dar în <strong>de</strong>cembrie<br />
1994 se întoarce în România. În ţara <strong>de</strong> origine,<br />
n-a ajuns <strong>de</strong>cât mai târziu - şi doar în vizită. Hotărât<br />
să rămână <strong>de</strong>finitiv în ţară, se angajează la ghidul TV<br />
Satelit, cea mai citită revistă a vremii, un<strong>de</strong> ajunge<br />
să susţină trei pagini <strong>de</strong> critică muzicală şi recenzii<br />
la apariţiile discografice. La un moment dat şi-a<br />
înfiinţat înfiinţat şi propria revistă, CZB (clickzoombytes)<br />
dar a rămas cu o mare <strong>de</strong>zamăgire <strong>de</strong>oarece<br />
”aici lumea nu vrea cronici a<strong>de</strong>vărate, numai poze”.<br />
După anul <strong>20</strong>00 a organizat concerte cu formaţiile<br />
locale: Allegria, Kumm, Luna Amară, Democraţii, La<br />
Piovra, Open, Los Embecillos, Seven, etc. Referitor<br />
la relaţia cu marea lui investiţie sufletească, Luna<br />
Amară, mărturiseşte următoarele: “Am cunoscut formația<br />
Luna Amară pe vremea când formația avea altă<br />
componență și se numea Tanagra Noise. Acolo erau Nick,<br />
Mihnea (membri fondatori din prezent) și Petru (primul<br />
chitarist al formației, care pe atunci bătea la tobe!). I-am<br />
impresionat în mai <strong>20</strong>00 când le-am rezolvat <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>rea<br />
CLUJUL TRĂIEȘTE | Mai <strong>20</strong>18<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro<br />
33
Amară s-a gândit să reia colaborarea cu mine, după ce a<br />
avut mai multe colaborări ineficiente cu diverși impresari<br />
din București. Ar mai fi <strong>de</strong> menționat faptul că am mai<br />
<strong>de</strong>scoperit, între timp, o formaţie locală, cvartet <strong>de</strong> poprock<br />
alternativ, Cantellion, care este foarte talentată şi are<br />
mare potenţial, cu care lucrez din <strong>de</strong>cembrie <strong>20</strong>17”.<br />
Marea provocare GBOB<br />
După înfiinţarea societăţii culturale Sunetul Muzicii,<br />
Richard preia <strong>de</strong> la Londra concursul The Global<br />
Battle of the Bands (Bătălia globală a formaţiilor),<br />
concurs pentru formatii care cântă LIVE, piese<br />
originale, compuse pe cont propriu, care se organizează<br />
anual în 30 <strong>de</strong> ţări din lume. Un fel <strong>de</strong><br />
Eurovision în care, la sfârşitul anului, o formaţie îşi<br />
reprezintă ţara la finala mondială a GBOB. “Am fost<br />
director naţional GBOB Romania şi am organizat concursul<br />
aşa cum am consi<strong>de</strong>rat eu că trebuie făcut, pe propriii<br />
bani, fără sponsor şi am încercat să pornesc o mişcare <strong>de</strong><br />
promovare a muzicii LIVE, muzica NOUĂ; am adus oameni<br />
activi în domeniul muzical din alte orase să jurizeze<br />
formaţii la semifinale. Am adus, la finala naţională GBOB<br />
CLUJUL TRĂIEȘTE | Mai <strong>20</strong>18<br />
la Vama Veche când a venit prima dată la Cluj pe platoul<br />
Sălii Sporturilor și au cântat în față la <strong>20</strong>.000 <strong>de</strong> spectatori.<br />
I-am rugat dacă vor să colaborăm, să caute un nume<br />
cu rezonanță și ușor <strong>de</strong> reținut în limba română și să compună<br />
versuri în limba țării noastre; au ales numele „Luna<br />
Amară” și au apărut șlagărele care sunt cerute la bis și în<br />
ziua <strong>de</strong> azi: Gri dorian, Roșu aprins, Folclor, Ego no.4, etc.<br />
Am lucrat cu formația şapte ani <strong>de</strong> zile iar cota și popularitatea<br />
formației pe plan național au crescut <strong>de</strong> la un an<br />
la altul, prin strategia aplicată <strong>de</strong> mine în acest sens. În<br />
fapt, trimiteam CD <strong>de</strong>mo, la adresele poştale ale copiilor<br />
care puneau anunțuri <strong>de</strong> schimb <strong>de</strong> afișe, ale unor formații<br />
rock în revistele <strong>de</strong> muzică ale adolescenților, active pe<br />
piața revistelor la vremea respectivă, precum Bravo sau<br />
Popcorn şi am plimbat formaţia la toate emisiunile TV posibile...<br />
Şi, vă rog să mă cre<strong>de</strong>ţi, erau multe emisiuni care<br />
promovau muzica rock la momentul respectiv. Sunt mândru<br />
să fiu primul impresar care a creat tabla <strong>de</strong> joc pentru<br />
o formație autohtonă, Luna Amară fiind prima formație<br />
<strong>de</strong> gen care s-a aventurat să cânte în TOATE cluburile din<br />
țară între <strong>20</strong>01-<strong>20</strong>06... Luna Amară a fost poate singura<br />
formație cu un clip la MTV, fără să aibă contract cu o<br />
casă <strong>de</strong> discuri... Am fost prima formație <strong>de</strong> gen care a<br />
cântat în mai multe țări din Europa, la publicul local (am<br />
reușit să confirm cântări în Germania, Olanda, Franța,<br />
Bulgaria, Turcia, Ungaria, pe vremea când România încă<br />
nu făcea parte din Comunitatea Europeană!). Tototdată<br />
sunt primul impresar care a reușit să confirme <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>ri<br />
pentru o trupă rock la mai multe formații <strong>de</strong> talie mondială<br />
venite pentru prima dată în România în perioada<br />
<strong>20</strong>05-<strong>20</strong>06! Ne-a crescut ego-ul și mie și artiștilor, iar din<br />
acest motiv nu ne-am mai înțeles. A urmat o perioadă<br />
în care nu ne salutam. Anii au trecut, iar în <strong>20</strong>17, Luna<br />
Romania, <strong>20</strong>15, un director <strong>de</strong> booking <strong>de</strong> la Festivalul<br />
Sziget Budapesta şi la semifinala GBOB Banat <strong>20</strong>16, un<br />
director booking <strong>de</strong> la Exit Fest Novi Sad, încercând să ofer<br />
o <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>re internaţională formaţiilor autohtone, astfel<br />
că în <strong>20</strong>16, câştigătoarea României (HTETHTHEMETH,<br />
<strong>de</strong> la Braşov) a fost VICECAMPIOANĂ mondiala GBOB!<br />
Cu aceste ocazii am avut schimburi <strong>de</strong> experienţă numeroase,<br />
încercând, practic, să creez o platformă <strong>de</strong> socializare<br />
între formaţii, între ele şi între formaţii şi oameni din<br />
domeniul musical. Dar, ce e mai important, am organizat<br />
semifinale în multe centre culturale importante din ţară,<br />
NU DOAR LA BUCUREŞTI, practic am creat turism cultural,<br />
neapreciat în schimb <strong>de</strong> primăriile locale. Totodată,<br />
am avut artişti, participanţi la concurs, <strong>de</strong> origine străină<br />
care locuiesc în România sau au un părinte român. De<br />
34<br />
continuare pe pagina 37.<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro
asemenea, un englez impresar care s-a mutat în România,<br />
Graham Robinson, <strong>de</strong> la Anglo Saxon Booking, a fost<br />
membru în juriu. Practic, GBOB nu a fost un simplu concurs,<br />
ci o comunitate... Dar cei mai mulţi artişti nu au<br />
înţeles sau apreciat asta, după cum nici firmele private şi<br />
posibilii sponsori nu au înţeles. Acum GBOB se află în pauză,<br />
dar avem <strong>de</strong>ja câştigătorul care va participa la finala<br />
mondială GBOB <strong>20</strong>18, în 7 <strong>de</strong>cembrie la Atena”.<br />
Efectul COLECTIV<br />
Mărturiseşte Richard, în continuare: “Am fost șocat<br />
săptămâna trecută când s-a anunțat faptul că, în contradicție<br />
cu Constituția țării, Tribunalul Suprem a <strong>de</strong>cis că<br />
guvernul nu este obligat să recompenseze familiile victimelor<br />
din Colectiv. Asta este lovitura <strong>de</strong> grație a unui guvern<br />
care nu își iubește țara pe care o conduce. De asemenea,<br />
circuitul cluburilor un<strong>de</strong> se poate cânta LIVE s-a restrâns<br />
enorm în țară după modul agresiv și brutal <strong>de</strong> implementare<br />
a legilor care existau dar nu au fost aplicate până în<br />
acel moment. În multe cazuri, s-a exagerat cu exigența din<br />
partea autorităților. Cunosc patroni <strong>de</strong> club care au fost<br />
amendați abuziv lunar pentru probleme minore, iar exemplul<br />
clubului Rockstadt din Brașov care a stat închis nouă<br />
luni <strong>de</strong> zile <strong>de</strong>și avea absolut totul pus la punct, conform<br />
cu legislația în vigoare, este exemplul perfect al situației<br />
din țară privind exigența dusă la extremă a autorităților.<br />
România nu are o industrie formată pe latura aceasta <strong>de</strong><br />
muzică rock/metal iar formațiile tinere, aflate la început<br />
<strong>de</strong> drum nu mai au posibilitatea să urce pe o scenă <strong>de</strong> club<br />
<strong>de</strong>oarece au rămas puține astfel <strong>de</strong> localuri <strong>de</strong>schise în<br />
țară, capacitatea lor fiind limitată – patronii căutând numai<br />
trupe care adună public și nemaifiind dispuși să riște<br />
pentru a da o șansă tinerelor talente. Încă un impediment:<br />
nu există niciun fel <strong>de</strong> program din partea Ministerului<br />
Culturii pentru a promova muzica <strong>de</strong> limbă română în<br />
afara granițelor sau <strong>de</strong> a promova muzica românească pe<br />
plan internațional. De asemenea, nu există încă niciun fel<br />
<strong>de</strong> program sau propunere <strong>de</strong> proiect pentru a construi săli<br />
<strong>de</strong> spectacol potrivite acestui gen muzical CEL PUȚIN în<br />
fiecare capitală <strong>de</strong> ju<strong>de</strong>ț. Se vând mai nou biletele online<br />
și în presale (înainte <strong>de</strong> data spectacolului) iar impozitele<br />
aplicate ajung să fie aproape 40% din valoarea biletului.<br />
Din acest motiv, suntem obligați să mărim prețul biletului,<br />
iar câștigul formației este redus. În TOATE țările învecinate<br />
nouă (Ungaria, Serbia, Bulgaria) există o taxă unică pe<br />
cultură <strong>de</strong> 7-11% (asta înseamnă că indiferent că este vorba<br />
<strong>de</strong> un bilet la concert, carte, CD, articol vestimentar cu<br />
logoul formației... Iar impozitul brut al statului este unul<br />
fix, între 7 și 11%). O astfel <strong>de</strong> măsură şi la noi ar ajuta<br />
mult scena culturală și artiștii care își doresc să poată să<br />
se <strong>de</strong>dice 100% actului artistic, benefică pentru întreaga<br />
scenă artistică și pentru <strong>de</strong>zvoltarea culturii urbane din<br />
țară... Dar, din păcate, aceasta este o măsură mult amânată<br />
și foarte neglijată <strong>de</strong> guvernele după 1990”.<br />
Sorin Grecu<br />
CLUJUL TRĂIEȘTE | Mai <strong>20</strong>18<br />
37
Cinema Florin Piersic vă așteaptă cu<br />
filme <strong>de</strong> excepție:<br />
Incredibles 2<br />
Slen<strong>de</strong>r man<br />
Declinul<br />
Mamma mia!<br />
Ant man and the wasp<br />
Hotel Transylvania 3<br />
Jurassic World — Fallen Kingdom<br />
https://www.facebook.com/Cinema<br />
Florin Piersic<br />
Relații la numărul <strong>de</strong> telefon:<br />
0264 433 477
SERI ROMÂNEȘTI ÎN DIASPORĂ<br />
În timp ce politicienii se luptă pentru a câștiga teren și voturi în diaspora românească, artiștii repurtează<br />
succes după succes în comunitățile <strong>de</strong> români <strong>de</strong> peste granițe. Luna trecută, un grup <strong>de</strong> cântăreți <strong>de</strong> pe<br />
meleagurile noastre, în frunte cu Aurel Tămaș, a fost câteva zile în Spania. Artiștii au fost primiți foarte bine,<br />
sute <strong>de</strong> români participând la serile românești organizate Argada <strong>de</strong> Rey și Gernika Lumo.<br />
• Ce înseamnă o seară românească? Este un eveniment prețios, o ocazie pentru românii <strong>de</strong> peste graniță<br />
să vorbească în limba maternă, să cânte melodii tradiționale, să danseze alături <strong>de</strong> atiștii noștri până<br />
târziu în noapte.<br />
• ”Știm când începe spectacolul, dar niciodată când se termină.”, ne-a <strong>de</strong>clarat Aurel Tămaș. ”Ei sunt dornici să ne<br />
asculte, fiind o ocazie să nu uite <strong>de</strong> un<strong>de</strong> au plecat, să-și aline dorul <strong>de</strong> tară. Nimeni nu stă pe margine, toți ni se<br />
alătură până la sfârșit, iar noi suntem copleșiți <strong>de</strong> poveștile lor <strong>de</strong> viață.”<br />
CLUJUL TRĂIEȘTE | Mai <strong>20</strong>18<br />
• Ultima statistică a Organizației Națiunilor Unite, dată recent publicității, arată că România se află pe<br />
locul 4 în Europa în ceea ce privește numărul <strong>de</strong> emigranți, cu 3.4 milioane <strong>de</strong> conaționali, plecați <strong>de</strong><br />
acasă în căutarea unui trai mai bun.<br />
ARTIȘTI: Aurel Tămaș, Oana Tomoiagă, Iulia Bucur, Gabi Hîrța, Alexandra Todoruț, Alex Pastor și membrii orchestrei<br />
”Băndașii <strong>de</strong> la Cluj”<br />
Prezentator: Andrei Duban<br />
Organizatorii evenimentelor: Maria Felicia Marie, Marius Hîrța.<br />
40<br />
Cristina Pintilie Șendrea<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro
Partenerul tau pentru<br />
un eveniment reusit. ,
http://www.looktv.ro LookTV.ro contact@looktv.ro
”NU ȘTIU CÂT SUNT DE FRUMOASĂ!”<br />
- MARIANA GABRIAN SFECHIȘ<br />
Debutul ca artistă l-a avut la 9 ani, atunci<br />
a urcat pe podium la Festivalul Cantarea<br />
României, ocupând un onorant loc doi.<br />
O fetiță înzestrată cu talent, născută<br />
pe meleagurile noastre, în Vânători,<br />
comuna Ciucea, a ajuns să fie<br />
ascultată <strong>de</strong> toată România.<br />
Talentul i-a fost <strong>de</strong>scoperit și apoi<br />
cultivat <strong>de</strong> învățătorul din sat,<br />
dl. Valer But, <strong>de</strong> care și acum<br />
Mariana Gabrian Sfechiș își amintește<br />
cu mult drag și <strong>de</strong>osebit respect.<br />
După acest succes, lucrurile au<br />
evoluat, iar acum Mariana Gabrian<br />
Sfechiș se poate lăuda cu un palmares<br />
<strong>de</strong> invidiat. A câștigat foarte multe premii<br />
la festivaluri și concursuri, solistei fiindu-i<br />
dragi mai ales cele <strong>de</strong> popularitate, atunci<br />
când simte că este apreciată direct <strong>de</strong> public.<br />
”Eu sunt o fire optimistă și veselă, mereu cu<br />
zâmbetul pe buze. Îmi place să ofer, iar când<br />
sunt pe scenă parcă uit <strong>de</strong> mine, dar am<br />
emoții <strong>de</strong> fiecare dată, pentru că tot ceea ce<br />
cânt și simt eu să transmit celor care mă<br />
urmăresc. Muncesc foarte mult, așa am fost<br />
învățată <strong>de</strong> părinții mei.”<br />
Repertoriul propriu al artistei este compus doar<br />
din melodii originale, culese din folclorul tradițional,<br />
din zona <strong>de</strong> interfență a ju<strong>de</strong>țelor Cluj, Sălaj și<br />
Bihor. Primul album semnat Mariana Gabrian Sfechiș<br />
a fost lansat în 1997, dar <strong>de</strong> atunci a mai lansat melodii<br />
proprii, la diferite festivaluri naționale <strong>de</strong> muzică<br />
tradițională. Mariana Gabrian Sfechiș este absolventă a<br />
cursurilor Școlii Populare <strong>de</strong> Artă ”Tudor Jarda” din<br />
Cluj, secția canto popular și se mândrește că a avut<br />
ocazia să colaboreze cu nume consacrate în domeniu,<br />
avându-i ca mentori pe Gelu Furdui, Dumintru Fărcaș<br />
și Grigore Grigoruț. A<strong>de</strong>vărata activitate artistică, spune<br />
solista, a <strong>de</strong>marat în timpul liceului la Ansamblul<br />
”Doina <strong>Clujul</strong>ui”, iar mai târziu a început colaborarea cu Ansamblul<br />
”Mărțișorul”, aflat sub bagheta maestrului Dorel Rohian. Le mulțumește<br />
tuturor celor care au sprijinit-o în cariera artistică, în<br />
primul rând lui Dumnezeu , apoi părinților, prietenilor, dar și colegilor<br />
pasionați și implicați în promovarea culturii tradiționale<br />
românești.<br />
Mariana Gabrian Sfechiș va putea fi urmărită în concert la Zilele<br />
<strong>Clujul</strong>ui, pe 18 mai, începând cu ora 18.00, la scena <strong>de</strong> pe strada<br />
Mihail Kogălniceanu.<br />
CLUJUL TRĂIEȘTE | Mai <strong>20</strong>18<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro<br />
Cristina Pintilie Șendrea<br />
47