Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Editorial<br />
O LUNĂ DE AȘTEPTARE...<br />
Și uite așa a mai trecut un an...a nu, nu ne referim la 2018, ci la calendarul chinezesc,<br />
cel mai vechi din Asia Centrală, fiind datat în anul 2637 î.Hr. Adică ar trebui<br />
să fim, din 16 februarie, în anul 4645... Atenție, cu înțelepciunea <strong>de</strong> care au dat<br />
dovadă <strong>de</strong>-a lungul timpului, chinezii ne avertizează că, este un an al fuziunii,<br />
dar și al scindării și că trebuie să fim foarte atenți.<br />
Anul trecut, am scris în februarie <strong>de</strong>spre dragoste și <strong>de</strong>spre mândria <strong>de</strong> a folosi<br />
un cuvânt care ne aparține și care nu poate fi tradus în alte limbi, fiind vorba <strong>de</strong><br />
DOR. De această dată ne-am hătărât, lăsăm dragostea și toate formele ei (pentru<br />
partener, părinți, bunici, copii) <strong>de</strong>oparte, convinși fiind că lucurile bune se<br />
vor aduna, iar cele rele se vor <strong>de</strong>spărți, până și semnele zodiacului chinezesc<br />
susțin acest lucru.<br />
...A PRIMĂVERII<br />
Pe când am apucat să spunem că iarna nu a fost grea, că ghioceii au înflorit,<br />
temperaturile au ajuns iarăși valori cât se poate <strong>de</strong> normale pentru această<br />
perioadă. Descurajant și costisitor în același timp, pentru timpurile pe care ele<br />
trăim. Ne-a fost teamă pentru cei <strong>de</strong> la compania <strong>de</strong> distribuție a gazului, că nu<br />
vor atinge încasările estimate...<br />
Am ajuns la finanțe....”Luna februarie este cea mai periculoasă pentru speculaţiile<br />
la bursă. Celelalte sunt: ianuarie, martie, mai, iulie, august, <strong>de</strong>cembrie,<br />
octombrie, noiembrie, aprilie, iunie şi septembrie.” Este interesant acest citat aparținând lui Mark Twain<br />
și <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> potrivit. Știrile economice nu au fost neapărat încurajatoare. Am aflat <strong>de</strong> scă<strong>de</strong>ri ale indicilor<br />
bursieri internaționali, <strong>de</strong> insolvențe ale unor firme celebre, <strong>de</strong> creșterea dobânzilor practicate <strong>de</strong> Banca<br />
Națională, <strong>de</strong> picajul bit-coin și multe altele. Partea plină a paharului ar putea fi că zilele sunt mai lungi,<br />
avem mai mult timp la dispoziție, poate ne vom <strong>de</strong>zmorți împreună cu pământul și ne vom apuca <strong>de</strong><br />
muncă.<br />
Timpul <strong>de</strong> așteptare a trecut și frumos, pentru unii și pe alocuri. Am avut petreceri în restaurante <strong>de</strong><br />
Lăsata Secului, multe spectacole, amintim doar câteva: Phoenix a susținut un concert la Cluj, concertul<br />
extraordinar Mario Dance Atelier ”Cancion a la vida”, Centrul Ju<strong>de</strong>țean pentru Promovarea Culturii Tradiționale<br />
Cluj, spectacol extraordinar <strong>de</strong> Dragobete și altele. Cei mai norocoși au participat la petreceri<br />
<strong>de</strong> zile <strong>de</strong> naștere, iar această perioadă pare <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> aglomerată din acest punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re. Se spune<br />
că cei născuți în februarie sunt persoane sensibile și pline <strong>de</strong> talent artistic.<br />
Despre politic nu spunem nimic, nu e treaba noastră, așa ne-am obișnuit. Ne minunăm, mergem mai<br />
<strong>de</strong>parte, ne imaginăm că un<strong>de</strong>va există un ju<strong>de</strong>cător. Toată lumea însă numără clipele până la alegerile<br />
următoare, când se face liniște ca după o furtună serioasă, apoi o luăm <strong>de</strong> la capăt. Ar trebui să fie mai<br />
atenți politicienii, românii din America le sorb cuvintele, le urmăresc acțiunile, așa ne-a convins artistul<br />
Aurel Tămaș, întors recent dintr-un turneu pan-american. Iar acolo sunt foarte mulți români, nu mai mulți<br />
ca cei rămași, dar parcă ei au învățat să aprecieze libertatea și siguranta traiului <strong>de</strong> zi cu zi.<br />
Mărțișorul ne bate la ușă! Urmează o lună așteptată mai mult <strong>de</strong> femei, o lună în care bărbații <strong>de</strong>scoperă<br />
că nu toate lucrurile sunt drepte pe lumea asta!<br />
Iată citatul care ne-a inspirat: ”Luna februarie este exact atât <strong>de</strong> lungă cât trebuie pentru a se scurge<br />
timpul până în martie.” J.R Stockton<br />
Să ne auzim cu bine peste o lună!<br />
Cristina Pintilie Șendrea<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro<br />
www.povesti<strong>de</strong>suflet.ro<br />
0745 635 721<br />
contact@povesti<strong>de</strong>suflet.ro<br />
ISSN 2601 0321<br />
ISSN-L 2601 - 0321<br />
REDACȚIA<br />
Alex Pastor — general manager, 0745 635 721<br />
Aura Lenghel — administrator<br />
Cristina Pintilie Șendrea — editor-coordonator<br />
Redactori: Florina Diana Țiclea, Sorin Grecu<br />
Tehnoredactare/<strong>de</strong>sign:<br />
Matei Ladislau — www.graphitstudio.ro<br />
Tipar: Tipografia Arta — www.tipoarta.ro<br />
Redacția nu își asumă răspun<strong>de</strong>rea pentru eventualele modificări <strong>de</strong> program sau preț, pentru conținutul reclamelor sau pentru<br />
eventualele greșeli <strong>de</strong> tipar. Drepturile <strong>de</strong> autor asupra conținutului revistei aparțin redacției. Reproducerea parțială sau integrală a<br />
conținutului nu este permisă fără acordul scris al firmei. Revista are un tiraj <strong>de</strong> aproximativ 1000 <strong>de</strong> exemplare/ediție și este publicată<br />
la interval <strong>de</strong> o lună, în regim gratuit.<br />
CLUJUL TRĂIEȘTE | Februarie 2018<br />
1
Sorin Grecu, „Vânătorul <strong>de</strong> torna<strong>de</strong>”:<br />
„Cartea ce-o lansez este un eşantion din România <strong>de</strong> astăzi”!<br />
2CLUJUL TRĂIEȘTE | Februarie 2018<br />
Marţi, 6 februarie, 2018, nonconformistul Sorin<br />
Grecu şi-a lansat cea <strong>de</strong>-a unsprezecea lui carte,<br />
„Vânătorul <strong>de</strong> torna<strong>de</strong>” (Ed. Grinta, 20<strong>17</strong>) chiar cu<br />
ocazia împlinirii vârstei <strong>de</strong> 56 <strong>de</strong> ani. A ales <strong>de</strong><br />
această dată drept scenă renumitul bar EMA, al<br />
boemei clujene, aşa cum odinioară şi-a ales sala<br />
<strong>de</strong> aşteptare a Gării CFR Cluj-Napoca, foaierul<br />
Teatrului Naţional sau <strong>de</strong> Păpuşi ori, mai recent,<br />
sala <strong>de</strong> anatomie patologică din Institutul <strong>de</strong> Medicină<br />
Legală. Iar publicul său, prietenii şi chiar<br />
câteva personaje din carte l-au urmat, ştiind că<br />
urmează un spectacol pe cinste, în stilul său caracteristic.<br />
<strong>Clujul</strong>, ca-n „Goana după aur” <strong>de</strong> Charlie Chaplin!<br />
A luat cuvântul, pentru început, autorul şi<br />
apoi – cu simpatie şi pertinenţă – cunoscuţii<br />
oameni <strong>de</strong> litere clujeni Radu Ţuculescu, Florin<br />
Otrocol şi Gabriel Cojocaru. Mărturiseşte, cu<br />
aplomb, sărbătoritul: „Spunea Arghezi: „O boală<br />
învinsă-i orice carte!” Ei bine, această carte este<br />
rodul unui an <strong>de</strong> povestiri aproape întâmplător<br />
alese, din mii <strong>de</strong> asemenea povești, publicate<br />
în cotidianele „Gazeta <strong>de</strong> Cluj” şi „Ziua <strong>de</strong> Cluj”<br />
şi reprezintă un eșantion din România noastră,<br />
din istoria nefardată a <strong>Clujul</strong>ui, cu moravurile,<br />
cu întâmplările sale <strong>de</strong> zi cu cu zi. Mulţi mi-au<br />
spus că înainte <strong>de</strong> a citi „povestirile” mele a<strong>de</strong>vărate<br />
cre<strong>de</strong>au că trăim într-o nebuloasă, într-un<br />
loc ”dolce far niente”, un<strong>de</strong> nici nu poate fi vorba<br />
<strong>de</strong> atrocitățile semnalate <strong>de</strong> mine. Ori, trebuie<br />
să se ştie că, în fiecare zi, în fostul nostru Cluj<br />
patriarhal se întâmplă lucruri incredibile. Cine ar<br />
cre<strong>de</strong> că în fiecare noapte sunt bătuți tineri, pe<br />
bandă rulantă, prin localuri, ca în filmele cu Charlie<br />
Chaplin, ”Goana după aur”, apoi jefuiți și duşi<br />
cu ambulanţele la U.P.U. Cine ar putea afirma cu<br />
o mai mare ceretitudine <strong>de</strong>cât mine că în fiecare<br />
zi două sau trei femei agresate crunt <strong>de</strong> soți<br />
sau iubiţi se prezintă la I.M.L. – să nu mai zic <strong>de</strong><br />
cele care suportă umilinţa şi nu o fac? Această<br />
carte conține povestiri diverse. De la „omul mâncat<br />
<strong>de</strong> porc” – acesta curăţase cotețul porcilor, i s-a<br />
făcut rău și i-a mâncat scroafa fața, a inhalat sângele<br />
și a murit – până la povești <strong>de</strong> toate genurile,<br />
conţinând diverse modalități <strong>de</strong> crimă sau acci<strong>de</strong>nte<br />
tragice. Lucruri care nu mi-au fost străine<br />
în munca mea <strong>de</strong> reporter la PRO TV. Chiar titlul<br />
cărţii, ”Vânătorul <strong>de</strong> torna<strong>de</strong>”, este inspirat dintr-o<br />
poveste reală. Am fost salvat, involuntar, <strong>de</strong> un<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro
prieten, care m-a chemat la o cafea, nu mă văzusem<br />
cu el <strong>de</strong> un an și m-a „afluit” în biroul său, <strong>de</strong><br />
centru, aproape cu forţa. Era o zi <strong>de</strong> luni, când vin<br />
flăcăii <strong>de</strong> pe sate, ciomăgiți după chefurile din<br />
weekend - dar şi orăşenii, la fel <strong>de</strong> „marcaţi” prin<br />
cluburile <strong>de</strong> noapte, nu prin biblioteci. Subiecte<br />
foarte bune <strong>de</strong> pe presă. Exact atunci, când beam<br />
liniştit o cafea împreună cu prietenul meu, un tip<br />
umbla cu cuțitul să mă spintece. Îi relatasem în ziar<br />
povestea <strong>de</strong> viaţă, şleampătă, care l-a făcut <strong>de</strong><br />
râs în orăşelul său. Mi-au spus, ulterior, cei <strong>de</strong> la<br />
I.M.L. că am scăpat ca prin minune iar eu am ştiut<br />
imediat că-i „intervenţia” îngerului meu protector.<br />
Seara, individul m-a sunat și mi-a spus următoarele:<br />
„Am fost la prezbiter și mi-a spus așa: bine ai făcut<br />
că nu l-ai omorât pe jurnalist. Dar nu pot să mă abţin să<br />
vă spun ceva: dumneavoastră sunteți asemenea vânătorilor<br />
<strong>de</strong> trona<strong>de</strong> <strong>de</strong> la Discovery, aveți grijă să nu fiți furat<br />
<strong>de</strong> o tornadă sufletească, fiindcă <strong>de</strong> cele naturale ne mai<br />
putem feri, însă <strong>de</strong> acestea, nu”!<br />
Radu Ţuculescu: „Sorin e un haiduc mo<strong>de</strong>rn,<br />
fără pistoale şi cal”<br />
În cuvântul său, cunoscutul Radu Țuculescu – <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>parte cel mai tradus scriitor ar<strong>de</strong>lean în străinătate<br />
– a mărturisit următoarele: „Mă bucur să<br />
fiu aici, sunt <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> rar în țară, dar nu-mi uit vechii<br />
prieteni și cred că nici ei nu mă vor uita. Pe Sorin îl știu<br />
<strong>de</strong> multă vreme, el este o tornadă, dintot<strong>de</strong>auna a fost.<br />
I se potrivește volumul, am citit cărțile lui Sorin, <strong>de</strong>spre<br />
unele am și scris, mai ales <strong>de</strong>spre poezie. M-a impresionat<br />
Sorin că a vorbit <strong>de</strong> filmele western, eu sunt un fan al<br />
acestora, iată că și văcarii români pățesc la fel. Sorin este<br />
un om plin <strong>de</strong> contraste, aparența lui pe unii poate să-i<br />
înșele pentru că dincolo <strong>de</strong> ea, Sorin este o fire <strong>de</strong>osebit<br />
<strong>de</strong> sensibilă și apare ca un dur, iar lucrul acesta îi scapă,<br />
mai ales în poezie. Şi această carte, aparent dură, este pe<br />
un<strong>de</strong>va cu durere în suflet scrisă, <strong>de</strong>loc cu bucurie, iar să<br />
adune atâtea atrocități, ferocități în paginile unei cărți se<br />
pare că nu are încotro <strong>de</strong>oarece îi place să spună în față<br />
ce are <strong>de</strong> spus, să scrie. Eu mi-l imaginez ca un fel <strong>de</strong> haiduc,<br />
fără pistoale, fără cal, fără semințe care să le scuipe<br />
printre buze, dar, mă rog, tot timpul cu un pix, cu o cameră<br />
<strong>de</strong> filmat, cu un aparat <strong>de</strong> fotografiat la el, capabil și<br />
îndrăzneț să intre în miezul lucrurilor. Trebuie să ai curajul<br />
să stai <strong>de</strong> vorbă cu făptașii, să le pui întrebări și la sfârșit<br />
să ai curajul să și publici și să nu te încui după aceea în<br />
casă, să pui zăbrele să nu vină careva să te ciomăgească.<br />
Acesta este riscul meseriei la el. Așa cum în muzică - eu<br />
fiind și om <strong>de</strong> muzică - se întâmplă, în cele mai bune lucrări<br />
simfonice, ca armoniile și contra-punctul să fie foarte<br />
bine gândite și plasate, așa se întâmplă și în cele mai bune<br />
creații ale noastre. Și reportajul, până la urmă, dacă este<br />
bine făcut este un gen literar, nu există genuri minore sau<br />
majore, există doar scriitori slabi şi scriitori buni, există<br />
scriitori talentați, veleitari şamd. Sorin când se apucă să<br />
facă ceva o face într-a<strong>de</strong>văr bine. Uneori chiar foarte bine.<br />
Eu sincer să fiu, după această carte care îți face părul mă-<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro
CLUJUL TRĂIEȘTE | Februarie 2018<br />
ciucă, aștept un nou volum <strong>de</strong> poezii semnat Sorin Grecu”.<br />
(Sorin Grecu îl completează: „Va apărea sper anul<br />
acesta, se numeşte Catedrala primatelor”)<br />
Florin Otrocol: „Grecu ne arată pe toţi cu <strong>de</strong>getul<br />
în această carte”!<br />
A venit rândul lui Florin Otrocol, poet, jurnalist,<br />
realizator radio şi TV: „O să încerc să mă cenzurez, ca<br />
exprimare și ca timp. Nu doresc să vă obosesc, cum fac <strong>de</strong><br />
obicei. O să vorbesc mai puțin <strong>de</strong>spre această carte ”Vânătorul<br />
<strong>de</strong> torna<strong>de</strong>”, o să vorbesc mai mult <strong>de</strong>spre Sorin<br />
Grecu și am să fac acest lucru pentru că această carte<br />
este Sorin Grecu însuși. Dacă o citiți îl veți <strong>de</strong>scoperi pe<br />
jurnalistul, chiar poetul, cu toate că e o carte <strong>de</strong> curată<br />
jurnalistică, marca Sorin Grecu. Când m-a anunțat acum<br />
câteva zile că își va lansa această carte, am solicitat să<br />
aflu <strong>de</strong>spre ce carte este vorba. Când am auzit că este o<br />
carte care conține o colecție <strong>de</strong> materiale jurnalistice, sincer<br />
n-am mai avut nevoie <strong>de</strong> carte, <strong>de</strong>cât să mă conving<br />
că e semnată Sorin Grecu pentru că pe Sorin Grecu l-am<br />
citit a<strong>de</strong>seori la „Ziua <strong>de</strong> Cluj”, un<strong>de</strong> am fost colegi, îl<br />
mai citesc și acum uneori în „Gazeta <strong>de</strong> Cluj”. De ce zic<br />
uneori...pentru că știu întot<strong>de</strong>auna <strong>de</strong>spre ce scrie Sorin<br />
Grecu și cum trăiește el în aceste momente. Să fii Sorin<br />
Grecu din punctul meu <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re trebuie să ai un ficat<br />
tare, adică să poți să intri în natura umană primitivă și<br />
să scrii <strong>de</strong>spre ea cu lejeritatea și <strong>de</strong>cența jurnalistului,<br />
educat la școala veche <strong>de</strong> jurnalism, mi se pare fantastic.<br />
Eu unul n-aș putea să scriu <strong>de</strong>spre așa ceva, la modul<br />
în care o face Sorin Grecu. Eu daca-ș scrie reportaje <strong>de</strong><br />
genul acesta, le-aș scrie dur, folosind foarte multe epitete,<br />
foarte multe metafore, invective, pentru că pe mine natura<br />
umană nu mă surprin<strong>de</strong>. Dar nici pe Sorin Grecu, numai<br />
că eu am alt stil <strong>de</strong> a riposta, el nu. El are ficatul atât <strong>de</strong><br />
tare, încât își permite cu o nonșalanță pe care o respect -<br />
nu cred că am mai întâlnit nonșalanța asta la jurnaliști<br />
- să scrie pur și simplu respectând exact ceea ce înseamnă<br />
<strong>de</strong>ontologia jurnalismului. Îl știam pe Sorin Grecu <strong>de</strong> la<br />
Pro TV, urmăream jurnalele <strong>de</strong> acasă, <strong>de</strong> la Sibiu. Așa<br />
l-am <strong>de</strong>scoperit și știam că întot<strong>de</strong>auna la știrile <strong>de</strong> la<br />
ora <strong>17</strong>.00, când ve<strong>de</strong>am stirile știam că e Sorin Grecu. Și<br />
eu am făcut jurnalism <strong>de</strong> investigație, am stat la masă cu<br />
diferite pesonaje, mai mult sau mai puțin negative, le-am<br />
ascultat păsurile, dar eu am făcut-o altfel. El este unul<br />
dintre puținii jurnaliști onești care mai respiră același aer<br />
cu noi, nu vorbesc laudatio, nu folosesc astfel <strong>de</strong> termeni<br />
la adresa lui, vă spun sincer ceea ce cred și ceea ce simt<br />
<strong>de</strong>pre acest om. L-am întânit <strong>de</strong> câteva ori, am schimbat<br />
<strong>de</strong> foarte puține ori expresii, cuvinte, nu faptul că a fost<br />
străin, pur și simplu așa a aranjat timpul lucrurile, poate<br />
natura umană, dar mi s-a întărit i<strong>de</strong>ea că este exact cum<br />
îl cre<strong>de</strong>am și îl știam, atunci când am fost la o lansare<br />
<strong>de</strong> carte la Baia Mare și am stat împreună 48 <strong>de</strong> ore. Am<br />
povestit <strong>de</strong>spre munca <strong>de</strong> jurnalist și <strong>de</strong>spre viața fiecăruia,<br />
atâta cât ne permitem fiecare. Vă spuneam, această carte<br />
este Sorin Grecu. Poate că mulți dintre dumneavastră îl<br />
cunoașteți, nu vă aflați aici întâmplător. Poate că nu v-au<br />
încântat întot<strong>de</strong>auna poveștile acestea negative care scot<br />
din natura umană tot ce este mai rău, dar să știți că<br />
am <strong>de</strong>scoperit printre poveștile lui și chestiuni care au un<br />
anumit farmec, mă rog, dacă putem vorbi <strong>de</strong>spre farmecul<br />
uman în contextul <strong>de</strong>că<strong>de</strong>rii, pentru că până la urmă <strong>de</strong><br />
la acci<strong>de</strong>nte, violență domestică sau până la crimă, găsim<br />
absolut tot ceea ce avem în noi cu toții, doar că ne stăpânim,<br />
ne-am educat în acest context. Sorin Grecu surprin<strong>de</strong><br />
partea needucată, pe care noi am educat-o. El păstrează<br />
izul <strong>de</strong>cenței în scrierile lui, dar lasă liber omul așa<br />
cum este el. E ceva să-ți faci viața profesională pe la IML,<br />
la poliție, culegând informații, documentându-te, să poți<br />
să scobești în adâncurile neființiale ale omului, care nu ne<br />
reprezintă, dar fac parte din noi. Nu sunt foarte <strong>de</strong> acord<br />
că aceasta este fața nevăzută a <strong>Clujul</strong>ui. Dacă cineva își<br />
închipuie că <strong>Clujul</strong> e mai cu moț <strong>de</strong>cât Iași-ul sau altă<br />
zonă a țării, e absurd. E o teorie care funcționează doar la<br />
cei care vor să facă politică. <strong>Clujul</strong> este un oraș fantastic,<br />
un oraș universitar, care are valori, pe care, din păcate, nu<br />
le mai pune în evi<strong>de</strong>nță, dar acesta este alt subiect... Cu<br />
Sorin Grecu ai două șanse, să îl accepți așa cum este, fără<br />
să cauți să-l înțelegi sau să-l iubești pentru sinceritatea lui.<br />
Este unul dintre cei mai sinceri oameni pe care eu i-am<br />
întâlnit. Ar trebui să ne bucurăm <strong>de</strong> prezența lui și <strong>de</strong><br />
faptul că ne este contemporan dincolo <strong>de</strong> ceea ce scrie, nu<br />
ne ferim <strong>de</strong> ceea ce scrie, este <strong>de</strong>pre primitivismul naturii<br />
umane. Ne arată pe toți cu <strong>de</strong>getul în această carte, iar<br />
eu le-aș recomanda-o celor care cred că fericirea există”.<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro
Gabriel Cojocaru, editor:<br />
„Sorin Grecu exprimă spiritul <strong>Clujul</strong>ui”!<br />
Intervine la rândul său editorul şi poetul Gabriel<br />
Cojocaru, recitând două versuri din „Balada lui Pintea<br />
Viteazul”: ”Acolo un<strong>de</strong> m-oi duce, păsările îmi pun<br />
cruce /Nu-i amar și nu-i stăpân, ci inimă <strong>de</strong> român.”<br />
Apoi explicitează: „Aceste versuri sunt mai mult <strong>de</strong>cât<br />
reprezentative pentru Sorin. Eu ca editor, ca prieten vechi,<br />
sunt sigur că om muri împreună... Dar nu asta este important.<br />
Noi am fost colegi <strong>de</strong> generație, dumneavoastră,<br />
care sunteți aici cunoașteți foarte bine ce înseamnă <strong>Clujul</strong><br />
vechi, era spiritualitate. Pe tema asta putem discuta foarte<br />
mult... Dar <strong>Clujul</strong> trăit <strong>de</strong> mine şi Sorin Grecu nu l-a<br />
trăit nimeni pentru că noi mergeam în galeria la „U” Cluj,<br />
mergeam pe strazile <strong>Clujul</strong>ui și în cimitir, beam o sticlă <strong>de</strong><br />
vin. Era un mare act <strong>de</strong> curaj pentru că dacă venea Miliția<br />
și te prin<strong>de</strong>a, te aresta imediat. Sorin Grecu exprimă în<br />
această carte spiritul <strong>Clujul</strong>ui. Cumpărați această carte și<br />
citiți-o, veți avea o revelație”.<br />
În îcheiere a luat cuvântul Alex Pastor – sponsorul<br />
lansării, cel care editează publicația „<strong>Clujul</strong><br />
<strong>Trăiește</strong>” – prefigurând-o pe cea a <strong>de</strong>gustării şi petrecerii:<br />
„Mulțumesc frumos pentru invitație, mă bucur<br />
că am putut fi alături <strong>de</strong> autor la acest eveniment. Aș<br />
dori să-i urăm un ”La mulți ani”, mai ales că astăzi este<br />
și zi ziua lui <strong>de</strong> naştere. Se pare că el a uitat că este și ziua<br />
lui <strong>de</strong> naștere. Îl chem alături <strong>de</strong> mine pe colegul Ovidiu<br />
Pur<strong>de</strong>a Someș să-i cântăm și să-i urăm toate cele bune”!<br />
Cristina Pintilie Șendrea<br />
Palmaresul lui Sorin Grecu: Sorin Grecu este jurnalist, scriitor şi om <strong>de</strong> televiziune. A muncit aproape doi ani ca reporter<br />
„<strong>de</strong> teren” la Televiziunea CBN (Cinemar Broadcasting Network Cluj) 1994 -1995, opt <strong>de</strong> reporter-corespon<strong>de</strong>nt la<br />
PRO TV Cluj, între 1995 – 2004 (cu mii <strong>de</strong> ştiri <strong>de</strong> televiziune şi sute <strong>de</strong> reportaje – unele preluate <strong>de</strong> CNN, Euronews,<br />
RTL, Acasă, Televiziunea Română). În continuare, între 2004 - 2006 aproximativ doi ani, realizator şi director adjunct<br />
la ALPHA TV Baia-Mare şi apoi realizator <strong>de</strong> emisiuni la NCN Cluj, între anii 2006 - 2011. Retrospectiv, începând cu<br />
1990, o parte din publicaţiile la care a lucrat/colaborat în ziaristică sunt următoarele: „Patria” - Cluj, „Tribuna Ar<strong>de</strong>alului”-<br />
Cluj, „Ora” – Bucureşti, Agenţia <strong>de</strong> presă MEDIAFAX, „Mesagerul”, „Gardianul” - ediţia <strong>de</strong> Transilvania, „Ziua <strong>de</strong> Cluj”, etc.<br />
Premii naţionale şi internaţionale <strong>de</strong> jurnalism şi televiziune: Premiul Clubului Româna <strong>de</strong> Presă în anul 2005, pentru<br />
Jurnalism Cultural, cu filmul „Baladă fulgerată <strong>de</strong> vânt”; Premiul Special al Juriului – SIMFEST (Festivalul televiziunilor<br />
locale şi al producătorilor in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţi) 2007, Tîrgu-Mureş; Marele Premiu al Festivalului Naţional <strong>de</strong> Film Etnografic,<br />
Galaţi, 2013 şi Menţiune specială, pentru Film <strong>de</strong> artă, cu reportajul „Povestea ceteraşului fără o mână”, la „International<br />
Documentary Film Festival on Art, Ecology and Tourism”, Bucureşti, 2014 – un<strong>de</strong> au fost prezente în competiţie filme produse<br />
în 60 <strong>de</strong> ţări.<br />
Volume <strong>de</strong> reportaj: „Viaţa lucrează cu alte date” - Ed. Eikon, 2010, Cluj-Napoca; „Reportajele mele” – Ed. Eikon, 2010<br />
Cluj-Napoca; „Povestiri altfel” – Ed. Galaxia Gutemberg, 2012, „Alexandru Ţitruş – portret din cioburi” – Ed. Tradiţii clujene,<br />
2013, Cluj-Napoca, Vânătorul <strong>de</strong> torna<strong>de</strong> – povestiri a<strong>de</strong>vărate <strong>de</strong> la morgă – Ed. Grinta, 20<strong>17</strong>, Cluj-Napoca. Debut literar<br />
cu poezie în TRIBUNA, 1979, prin grija lui D.R.Popescu şi Constantin Zărnescu. Debut în volum la Ed. Dacia, Volumul<br />
colectiv ALPHA `84, în 1985. Volume <strong>de</strong> versuri: „Pudriera cu apă” - Ed. Paralela 45, 1999; „Just so poems” – Ed. Cartimpex,<br />
1999 (împreună cu Adrian Suciu, ediţie bilingvă româno-engleză); „Mizerias” – Ed. Grinta, 2012, Cluj-Napoca; „Viaţa<br />
amânată - o plimbare prin infern” – Ed. Grinta, 2014, Cluj-Napoca şi „Mic manual <strong>de</strong> traumatologie”, Ed. Grinta, 2015, Cluj-Napoca,<br />
„Ieşirea din trup”, Ed. Grinta 2016, Cluj-Napoca.<br />
Premii literare: Marele Premiu <strong>de</strong> Poezie „Octavian Goga”, Ciucea, 1983; Marele Premiu al Festivalului Internaţional <strong>de</strong><br />
Poezie Sighetu-Marmaţiei 2012 (pentru volumul „Mizerias”), Premiul pentru cel mai bun volum <strong>de</strong> poezie al anului<br />
2014, conferit <strong>de</strong> Biblioteca Ju<strong>de</strong>ţeană „Octavian Goga” din Cluj-Napoca (pentru volumul „Viaţa amânată – o plimbare prin<br />
infern”), etc. Despre Sorin Grecu s-au scris numeroase cronici, în diverse ziare sau reviste literare <strong>de</strong> prestigiu, autorul<br />
fiind prezent în mai multe antologii literare sau <strong>de</strong> presă, dar şi în dicţionare <strong>de</strong> literatură română contemporane,<br />
precum şi în antologiile critice ale generaţiei `80, alcătuite <strong>de</strong> Ioan Bogdan Lefter, Petru Poantă, Irina Petraş Poantă,<br />
Daniel Corbu, etc. Actualmente Sorin Grecu este reporter special la săptămânalul „Gazeta <strong>de</strong> Cluj” şi referent <strong>de</strong> presă<br />
la Şcoala Populară <strong>de</strong> Arte ”Tudor Jarda” Cluj.<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro<br />
CLUJUL TRĂIEȘTE | Februarie 2018<br />
5
CULTURA TRADIȚIONALĂ<br />
ROMÂNEASCĂ<br />
A AJUNS ÎN SUA<br />
Dijon, Nantes, Zagreb, Koln, Pecs, Columbia,<br />
Be’er Sheva, Zhegzhou, Suwon, Makati, Chacao,<br />
Sao Paolo, Korce, Provincia Parma, Rockford, East<br />
Lansig, Rotherham, Namur, Viterbo, Ningbo, Ungheni.<br />
Este o înșuruire <strong>de</strong> orașe din diferite colțuri<br />
ale lumii, care au ceva în comun: sunt înfrățite<br />
cu orașul nostru. Fiecare relație <strong>de</strong> înfrățire merită<br />
atenția noastră, dar cea dintre Cluj-Napoca și<br />
Rockford este una specială, concretă, una care a<br />
<strong>de</strong>pășit limitele formale împuse <strong>de</strong> acest gen <strong>de</strong><br />
colaborare, acest lucru fiind posibil datorită oamenilor<br />
care s-au implicat, atât <strong>de</strong> o parte cât și <strong>de</strong> cealalată. Acolo, există un comitet Romanian Sister<br />
City Committee, condus <strong>de</strong> românca Ramona Cornea (în Amerca două orașe înfrățite se numesc sister<br />
cities) care, pare să nu aibă odihnă până când toți locuitorii orașului, situat <strong>de</strong>-a lungul râului Rock River,<br />
în nordul statului Illinois, să nu cunoască, la fel ca noi cei rămași acasă, obiceiurile și datinile noastre.<br />
ROCKFORD ȘI CLUJ-NAPOCA ORAȘE ÎNFRĂȚITE, ORAȘE SURORI<br />
La trecerea dintre ani, comitetul român din Rockford a organizat o șezătoare la care au participat artiști<br />
din Cluj, dar și cei care au emigrat <strong>de</strong> mai multă vreme și care au dus cu ei peste ocean cântecele<br />
noastre. Despre acest ultim ultim eveniment marca Romanian Sister City Committee, în colaborare și cu<br />
sprijinul funcționarilor din cele două primării, au scris și jurnaliștii <strong>de</strong> la săptămânalul românesc ”Meridianul”<br />
din Santa Clarita, California, dar și alte publicații <strong>de</strong> limbă engleză. Redăm mai jos câteva pasaje<br />
din articol, <strong>de</strong>clarațiile aparținând doamnei Ramona Cornea.
ROMANIAN Meridian, 1062-5 februarie 2018<br />
”Pe data <strong>de</strong> 8 ianuarie 2018, relația <strong>de</strong> înfrăţire cu Cluj-Napoca-Rocford a fost onorată prin organizarea unei“şezători”, îndrăznim<br />
să cre<strong>de</strong>m că este prima din Statele Unite. Evenimentul a avut loc în sala socială a bisericii Emmanuel Episcopal Church și le<br />
mulțumim pe această cale doamnelor Reverend Andria Skornik, Trish Rooney şi Theres Sinks, pentru generozitate şi ospitalitate.<br />
Comitetul <strong>de</strong> organizare a fost alcătuit din doamnele Rodica Cupcea, Diana Vlase, Roberta Mihai şi Ramona Cornea. Roberta a<br />
făcut o succintă prezentare a ceea ce înseamnă această veche tradiţie a satelor din România. “Șezătoarea” este o reuniune mai<br />
restrânsă a locuitorilor satelor româneşti care are loc în perioada <strong>de</strong> iarnă, <strong>de</strong> la Crăciun la Paşte, când nu sunt lucrări agricole.<br />
Şezătoarea se ţine într-o casă cu gaz<strong>de</strong> primitoare. Musafirii sosesc la drum <strong>de</strong> seară, ţărăncile mai în vârstă torc lână, fetele<br />
lucrează ii şi costume la război, iar bărbaţii sosesc mai târziu când mâncarea este gata. Este o atmosferă <strong>de</strong> voie bună, se cântă,<br />
dansează, se spun ghicitori, se leagă prietenii sau se plănuiesc logodne şi nunţi, totul sub supravegherea celor mai în vârstă.<br />
Iulia Roman Bucur şi Marius Hîrţa, cântăreţi <strong>de</strong> muzică populară din Cluj au sosit la Rockford, la invitaţia domnului primar Tom<br />
McNamara. Ei au fost însoţiţi <strong>de</strong> şase cântăreţi/dansatori din Chicago, originari din Cluj: Călin Horon, Ovidiu Gabriel Hîrţa,<br />
Andreea Faur, Daniel Feraru, Florin Tătar şi Ioan Frăţilă. Aceştia au prezentat musafirilor noştri cântece populare din zona ju<strong>de</strong>ţului<br />
Cluj şi din Transilvania. Musafirii, cu mic cu mare, români sau americani, au fost invitaţi la o cină transilvăneană, apoi la<br />
un spectacol folcloric. Am cântat şi dansat împreună cu oaspeţii, ca la o şezătoare a<strong>de</strong>vărată. Totul s-a încheiat cu celebrul dans<br />
“Periniţa”, spre amuzamentul americanilor care se lăsau sărutaţi. Am primit multe felicitări, toată lumea mi-a spus că a fost o<br />
seară plăcută și interesantă și au dorit să afle mai multe <strong>de</strong>spre şezătoare, în trtaducere sitting together.”<br />
O mână <strong>de</strong> clujeni plecați în America <strong>de</strong> multă vreme și-au propus, uniți probabil și <strong>de</strong> dorul <strong>de</strong> tară, să<br />
promoveze valorile culturii noastre naționale. Relația <strong>de</strong> înfrațire s-a concretizat în anul 2005, iar acțiunile<br />
comune au <strong>de</strong>marat patru ani mai târziu.<br />
Ramona Cornea, Chair Romanian Sister City<br />
Committee<br />
”Comitetul Orașelor Înfrățite din Rockford a organizat<br />
atunci diferite manifestări pentru a face<br />
cunoscute tradițiile românești, cum ar fi cele <strong>de</strong><br />
“Marțișor” sau <strong>de</strong> “Sânziene.” În 2005, când primarul<br />
Emil Boc ne-a vizitat, am luat legătura cu<br />
doamna Emilia Botezan (n.n. șef birou relații externe<br />
și investitori, Primăria Cluj-Napoca) și am<br />
organizat împreună mai multe activități, printre<br />
care și schimburile culturale. Timp <strong>de</strong> trei ani, am<br />
invitat cinci elevi <strong>de</strong> liceu pe timpul vacanțelor <strong>de</strong><br />
vară, care au stat aici trei săptămâni.”<br />
”La aniversarea a 10 ani <strong>de</strong> la înfrățirea celor două<br />
orașe, am donat orașului Cluj-Napoca mascota<br />
orașului Rockford, „The Sock Monkey”, la ianugurare<br />
participând primarul Emil Boc și o <strong>de</strong>legație<br />
din orașul Rockford, condusă <strong>de</strong> președintele<br />
Comisiei pentru Orașele Înfrățite, domnul William<br />
Whitcher și soția sa. Statuia poate fi văzută în grădina<br />
orașelor înfrățite, pe malul Someșului. Grădina<br />
a fost inspirată din Rockford, un<strong>de</strong> avem câte o<br />
<strong>de</strong>dicație pentru fiecare oraș înfrățit. Steagul României<br />
flutură aici tot timpul anului, cred că numai<br />
la Ambasada României din SUA mai găsești<br />
așa ceva!”<br />
”În iunie 20<strong>17</strong>, 11 dansatori ai formației Dor Transilvan,<br />
conduși <strong>de</strong> domnul Tiberiu Groza, au venit<br />
la Rockford și au susținut spectacole în 6-7 locuri<br />
din oraș. Trebuie să spun că au avut mare succes.<br />
Le mulțumesc, acum mi-e mai ușor să vorbesc<br />
<strong>de</strong>spre România, că s-a dus vorba în târg ce mi-<br />
CLUJUL TRĂIEȘTE | Februarie 2018<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro<br />
11
nunate dansuri avem noi. Iar Asociatia Meșterilor Populari a trimis-o atunci pe doamna Pălăguta Hodor<br />
care a făcut <strong>de</strong>monstrații <strong>de</strong> tors la fuior.”<br />
”În Comitet am fost cooptată pentru că sunt rezi<strong>de</strong>nt al acestui oraș, dar sunt și româncă. Am emigrat<br />
în 1992, iar <strong>de</strong> artunci nu am mai fost în țară. Nu sunt artistă, sunt geolog, lucrez aici în domeniul mediului.<br />
Pot să spun doar că sunt gazdă pentru frații nostri din Cluj. În schimb, băiatul meu Teodor Pintea,<br />
a vizitat <strong>Clujul</strong> în vara 20<strong>17</strong>. A fost găzduit <strong>de</strong> doamna Viorica Ciobanu, președinta Asociației Meșterilor<br />
Populari Clujeni. A vizitat Muzeul Etnografic, orase si cetati din Transilvania, a mers la Untold. A adunat<br />
niste amintiri minunate <strong>de</strong>spre Romania, mai ales că el avea numai 3 ani cand am emigrat, acum are 30<br />
ani și este avocat la o firmă din Chicago.”<br />
Iulia Roman Bucur, artistă<br />
”Am fost în Rockford să cântăm<br />
românilor cu dor <strong>de</strong> casă, la invitația<br />
celor două primării, Rockford<br />
și Cluj-Napoca. A fost un spectacol<br />
foarte bine organizat, mai întîi<br />
am participat la o cină sută la sută<br />
ar<strong>de</strong>lenească, un<strong>de</strong> s-au servit<br />
snitzele, fasole cu carnati, cozonaci<br />
și plăcinte. Apoi am susținut<br />
un concert, împreună cu colegii<br />
și prietenii mei, care a durat în jur<br />
<strong>de</strong> două ore. Publicul ne-a primit<br />
foarte bine, am adunat momente<br />
<strong>de</strong>osebite. La sfârșit, toată lumea a<br />
început să danseze. Le mulțumesc<br />
tuturor, m-am simțit extraordinar!<br />
Abia aștept să-i revăd pe oamenii<br />
<strong>de</strong> acolo!”<br />
Protocolul <strong>de</strong> înfrățire preve<strong>de</strong> mai multe domenii <strong>de</strong> colaborare care vizează relații aca<strong>de</strong>mice, economice,<br />
turistice, culturale sau <strong>de</strong> infrastructură. În aprilie, 2007 a fost inaugurat în Parcul Păcii din Rockford,<br />
un spațiu peisagistic <strong>de</strong>dicat special <strong>Clujul</strong>ui. Una dintre manifestările culturale cu tradiție este<br />
organizarea Festivalului Mărțișorului.<br />
CLUJUL TRĂIEȘTE | Februarie 2018<br />
Viorica Ciobanu, președinte Asociația Meșterilor Populari Cluj<br />
”Prima noastră implicare în pregătirea Sărbătorii Mărțișorului a fost în 2009. Am trimis mărțișoare confecționate<br />
<strong>de</strong> elevii clujeni la un concurs inițiat <strong>de</strong> doamna Emilia Botezan (vezi supra) și <strong>de</strong> Simona Baciu,<br />
fondator și președinte al Trasylvania College. În următorul an, am organizat o expoziție cu produse tradiționale<br />
românești într-un spațiu aparținând Colegiului <strong>de</strong> Medicină al Universității din Illinois și pot să<br />
spun că am avut un succes uriaș. Multe doamne au îmbrăcat ii, au admirat și cumpărat icoane pe sticlă<br />
sau păpuși îmbrăcate în costume populare. Toți participanții au gustat cozonaci făcuți <strong>de</strong> noi. La întâlnirea<br />
cu autoritățile locale am avut surpriza să fim invitate din nou, în luna iunie a a aceluiași an, pentru<br />
organizarea sărbătorii <strong>de</strong> Sânzâine, în Grădina Orașelor Înfrățite, acolo un<strong>de</strong> flutură steagul românesc,<br />
iar plantele din jurul acestuia sunt roșii, galbene și albastre. Am avut atunci bunătăți din Transilvania,<br />
inclusiv turtă dulce în formă <strong>de</strong> harta a României.”<br />
”Am mai fost acolo în16 noiembrie 2013, apoi pe 28 februarie 2015, când am sărbătorit, la Muzeul Satului<br />
din Rockford, Midway Village Museum, Marea Unire <strong>de</strong> la 1 <strong>de</strong>cembrie și cea <strong>de</strong>-a 10-a aniversare a<br />
înfrățirii celor două orașe. Ultimul dintre evenimente a fost organizat cu scopul promovării tradițiilor și<br />
culturii românești, precum și obținerii <strong>de</strong> fonduri pentru confecționarea mascotei orașului Rockford, realizată<br />
<strong>de</strong> Tudor Oltean, stu<strong>de</strong>nt la Universitatea <strong>de</strong> Arte Plastice si Diana Matei stu<strong>de</strong>nta la Arhitectura,<br />
care urma să ajungă la Cluj. Alexandra Mureșan, reprezentanta Asociației Meșterilor Populari, a confecționat<br />
marțișoare și a donat în acest scop mai multe obiecte <strong>de</strong> artizanat. În acest an, urmează o nouă<br />
colaborare cu orasul Rockford pentru a marca Centenarul Marii Uniri.”<br />
12<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro
Emilia Botezan-Șef birou, Relații externe și investitori, Primăria Cluj-Napoca.<br />
”Pe mine mă leagă o prietenie sinceră cu doamna Ramona Cornea, o românca a<strong>de</strong>varată care nu a uitat<br />
niciodată <strong>de</strong> țara ei natală și care face parcă mai mult <strong>de</strong>cât ar fi omenește posibil sa mențănă flacara<br />
vie a bunelor relații dintre SUA și România. Relația <strong>de</strong> înfrațire cu Rockford, Illinois i se datorează, iar<br />
modul diferit în care în SUA sunt gestionate astfel <strong>de</strong> relații <strong>de</strong> înfratire necesită cu a<strong>de</strong>varat o pasiune<br />
și o voință clară pentru a obține rezultate palpabile.”<br />
”Ramoana are marele merit <strong>de</strong> a ne fi „provocat” să începem, la nivel local un concurs <strong>de</strong> mărțișoare.<br />
Împreună cu doamna Simona Baciu (Transylvania College) și a întregii sale echipe am <strong>de</strong>marat acest<br />
proiect. Martișoarele pe care le-au <strong>de</strong>senat și confecționat copiii din orașul nostru au ajuns la Festivalul<br />
<strong>de</strong> Mărțișor organizat <strong>de</strong> Comitetul pentru Romanian al Oraselor Infratite din Rockford, iar <strong>de</strong> acolo a<br />
inceput practic o poveste minunată, care a reușit să schimbe cu a<strong>de</strong>varat, viețile unor copii talentați, pe<br />
care Ramona i-a primit cu drag în casa ei și pe care i-a prezentat drept tineri ambasadori ai talentului<br />
romanesc. Este a<strong>de</strong>varat că noi facilităm aceste proiecte, întrucât procedura <strong>de</strong> obținere a vizelor pentru<br />
SUA presupune și exitența unei invitații, și, <strong>de</strong> aceea, cei doi primari-din Rockford, respectiv Cluj-Napoca,<br />
au înto<strong>de</strong>auna un schimb oficial <strong>de</strong> corespon<strong>de</strong>nță care evi<strong>de</strong>nt ajută la obținerea vizei.”<br />
”În anul 2015, pe malul Someșului, în Zona Esplanada Orașelor Înfrățite, a fost inaugurată, în prezența<br />
unei <strong>de</strong>legații a Comitetului Orașelor Înfrățite, din Rockford, o replică a celebrului Nelson-the Sock Monkey,<br />
care este un a<strong>de</strong>varat simbol istoric al orasului Rockford și care are în Rockford <strong>de</strong>dicat un întreg<br />
muzeu. Imagini <strong>de</strong> la acest eveniment se regăsesc acum și la Rockford, într-o secțiune special <strong>de</strong>dicată<br />
<strong>Clujul</strong>ui, iar faptul ca suntem <strong>de</strong>schisi către ceea ce este important pentru istoria culturală a unui oraș<br />
partener a fost larg apreciată <strong>de</strong> prietenii din Rockford. De altfel, în replică, <strong>Clujul</strong> are <strong>de</strong>dicat în Grădina<br />
Păcii din Rockford o zona ver<strong>de</strong> în care localnicii și turiștii pot afla mai multe <strong>de</strong>spre noi.”<br />
”Anul 2018 este evi<strong>de</strong>nt o minunată ocazie pentru toți românii, <strong>de</strong> pretutin<strong>de</strong>ni, să celebrăm și să reflectăm<br />
asupra istoriei, să ne înțelegem poate mai bine, noi, ca și nație, și să regăsim valori comune care ne<br />
aduc pe toți în aceeași matcă <strong>de</strong> i<strong>de</strong>ntitate. Comitetul pentru Romania al Oraselor Infratite a pregatit o<br />
serie <strong>de</strong> evenimente, Centenarul Romanesc la Rockford având <strong>de</strong>ja un a<strong>de</strong>varat grafic <strong>de</strong> implementare.<br />
Tineri soliști și dansatori clujeni, împreună cu reprezentanți ai Asociatiei Meșteșugarilor Clujeni se vor<br />
duce la Rockford pentru a sărbători acolo, împreună cu expați romani, dar și cu prieteni americani acestă<br />
minunată sărbătoare a Centenarului.”<br />
”Noi îi așteptăm mereu pe prietenii din Rockford cu drag acasă, la Cluj, pentru a putea <strong>de</strong>scoperi noi i<strong>de</strong>i<br />
și proiecte pragmatice care să întărească relațiile noastre apropiate, în ciuda unei distanțe georgrafice<br />
consi<strong>de</strong>rabile.”<br />
CLUJUL TRĂIEȘTE | Februarie 2018<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro<br />
Cristina Pintilie Șendrea<br />
13
http://www.looktv.ro LookTV.ro contact@looktv.ro
AUREL TĂMAȘ<br />
CLUJUL TRĂIEȘTE | Februarie 2018<br />
”ROMÂNII DIN AMERICA SUNT CONECTAȚI<br />
LA REALITATEA ROMÂNEASCĂ”<br />
Îndrăgitul artist Aurel Tămaș s-a întors recent dintr-un turneu <strong>de</strong> șase săptămâni în America un<strong>de</strong> a susținut<br />
nu mai puțin <strong>de</strong> 18 spectacole. Alături <strong>de</strong> membrii orchestrei sale, Mate Ovidiu, Claudiu Mărincean,<br />
Gheorghe Tămaș și Adrian Cristea, a bătut America <strong>de</strong> la un capăt la altul, alinându-le sufletul românilor<br />
cu dor <strong>de</strong> casă. A fost primit cum nu se poate mai bine, fiecare spectacol lungindu-se mult peste miezul<br />
nopții. Nu ne-a vorbit <strong>de</strong>spre succesul înregistrat acolo așa cum ne-am fi așteptat, ci, ca un a<strong>de</strong>vărat<br />
politician, ne-a împărtășit păreri și opinii <strong>de</strong>spre diaspora românească <strong>de</strong> peste ocean.<br />
”America e America. Pe mine ca român, ca european, nu mă încântă, nu aș putea să trăiesc acolo. E <strong>de</strong> mers, trebuie<br />
văzută, iar apoi să te intorci. Este o lume a finanțelor, a banilor. Ca în România nu este nicăieri!”<br />
18<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro
”Cred că este cel mai lung turneu pe care l-a făcut<br />
un român peste ocean, a fost organizat <strong>de</strong> un<br />
american <strong>de</strong> origine românească, plecat <strong>de</strong> multă<br />
vreme din Banatul Sârbesc. Am mai fost în America,<br />
cu maestrul Dumitru Fărcaș, cu un ansamblu,<br />
ultima oară în 1997. A fost interesant pentru mine,<br />
mai ales că am vrut să văd cum s-au schimbat<br />
comunitățile românești în timp. Vă spun <strong>de</strong> la început,<br />
diaspora americană nu e ceea ce ne imaginăm<br />
noi, e o realitate diferită, dură chiar pe alocuri.<br />
M-a întristat pentru că am întâllnit oameni<br />
care, după ce au intrat în angrenajul american,<br />
<strong>de</strong>și s-ar <strong>de</strong>sprin<strong>de</strong> acum, nu mai pot.<br />
Am avut un public extrem <strong>de</strong> receptiv la folclorul<br />
românesc, nu au fost numai români, ci și americani,<br />
mai ales din căsătorii mixte, inclusiv persoane<br />
<strong>de</strong> culoare. Au venit cu copiii îmbrăcați în<br />
costume naționale, iar micuții erau simpatici, vorbeau<br />
cu mine jumătate în românește, jumătate în<br />
engleză. E plăcut să-i vezi, visul acesta american<br />
are și bune și rele. Însă dorul <strong>de</strong> casă li se ve<strong>de</strong><br />
pe chipuri, ei știu că țara asta este frumoasă, însă<br />
nu a fost administrată corect. Este și durerea<br />
noastră, a celor care am rămas, că milioanele acelea<br />
<strong>de</strong> oameni erau <strong>de</strong> mare ajutor acum. Nu mă<br />
refer neapărat la bani, ci la faptul că nu mai avem<br />
forță <strong>de</strong> muncă. Nu vezi să vină alte nații la noi,<br />
să lucreze. Mi-a spus un român ”Câștig și eu și<br />
nevasta mea, am rate la casă, tot felul <strong>de</strong> facturi,<br />
nu e atât <strong>de</strong> mare suma, ca să justifice plecarea<br />
noastră, acesta e a<strong>de</strong>vărul, am în schimb un fel <strong>de</strong><br />
siguranță a traiului.”<br />
În America, sălile mari sunt foarte scumpe și<br />
atunci se organizează spectacole în sălile <strong>de</strong> evenimente<br />
<strong>de</strong> la biserici. Spectacolele durează și<br />
până la șase ore, se transformă la sfârșit în seri<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro<br />
românești. Toată lumea spune că merge la spectacol,<br />
să cânte românilor, ar trebui să spunem că<br />
mergem să cântăm la seri românești. (râ<strong>de</strong>) Spectatorii<br />
vin <strong>de</strong> la distanțe mari, sunt dornici <strong>de</strong> distracție<br />
și atunci când prind un artist, preferă să<br />
petreacă, să cânte și să danseze cu el. Cântam<br />
repertoriul meu, apoi trebuia să trec pe la fiecare,<br />
erau moldoveni, basarabeni, bănățeni, persoane<br />
din sudul țării, ar<strong>de</strong>leni.<br />
Ce m-a bucurat a fost că am întâlnit mulți tineri,<br />
născuți acolo, care mi-au spus că ar dori să se<br />
mute în România. Vorbeau bine românește, au<br />
fost <strong>de</strong>ja aici în vizită la bunici, mi-au spus că<br />
le-a plăcut foarte mult. Generațiile s-au schimbat,<br />
manelismul a fost în<strong>de</strong>părtat. Am întâlnit tot felul<br />
<strong>de</strong> români, există și persoane care s-au realizat<br />
acolo, au afaceri sau lucrează la bănci, dar și persoane<br />
care așteaptă doar să li se calculeze pensia,<br />
pentru a veni cât mai repe<strong>de</strong> pe meleagurile<br />
noastre.<br />
Mă doare, am văzut oameni <strong>de</strong>znădăjduiți, nu-i<br />
CLUJUL TRĂIEȘTE | Februarie 2018<br />
19
totul banul în lumea asta, vezi pe ei cât le este<br />
<strong>de</strong> greu. Unii, <strong>de</strong>și sunt plecați <strong>de</strong> multă vreme,<br />
nu au nici acum acte și nici înapoi nu mai pot să<br />
vină, s-au <strong>de</strong>zrădăcinat, și-au vândut casele. La<br />
polul opus se află comunitatea românească <strong>de</strong><br />
business, persoane cărora le merge foarte bine,<br />
iar mulți dintre mi-au <strong>de</strong>zvălui că ar dori să investească<br />
în România în viitor, mai ales că acum este<br />
mult mai ușor <strong>de</strong> plecat.<br />
Mi-a spus un român ...”În America cea mai mare<br />
șmecherie e munca!” De aceea pare-se că a ajuns<br />
țara asta un<strong>de</strong> e în prezent, este super-industrializată.<br />
Am zburat, dar am mers și mii <strong>de</strong> kilometri<br />
cu mașina. În orice localitate, oraș, există afaceri,<br />
industrie, este o țară productivă. Românii noștri<br />
s-au adaptat, așa suntem noi. Milioane <strong>de</strong> români<br />
au plecat, poate că s-ar întoarce, dar un<strong>de</strong> să mai<br />
lucreze acasă. Acestea sunt treburile administrației<br />
centrale care ar trebui să <strong>de</strong>a un semn, să zică<br />
hai<strong>de</strong>ți toți înapoi, vă ajutăm sau vă sprijinim cu<br />
ceva. Nici n-ar trebui să le <strong>de</strong>a bani, așa cum s-a<br />
discutat în urmă cu câțiva ani, doar un ajutor fiscal<br />
ar fi <strong>de</strong> ajuns.<br />
Ai surpriza să întâlnești acolo și doctori, a<strong>de</strong>vărați<br />
profesioniști. De exemplu, sunt niște clinici mari<br />
în Portland, un<strong>de</strong> am înțeles că 20 la sută din<br />
personal provine din România, mare lucru, sunt<br />
foarte bine plătiți. Pe unele părți, românii lucrează<br />
în IT, în sistemul <strong>de</strong> îngrijire la domiciliu, un<strong>de</strong><br />
iarăși se câștigă foarte bine. În unele loclaități se<br />
lucrează în construcții, în industria auto. Ce am<br />
mai văzut.. ( râ<strong>de</strong>), că în aeroport, când am aterizat,<br />
cei <strong>de</strong> la securitate ne-au întrebat muzicians?<br />
Yes, am răspuns noi. Au început să zâmbească și<br />
au continuat ...Ok, aveți băutură. Noi ne-am uitat<br />
unul la altul, ne-am făcut că nu am înțeles ce spune.<br />
Unul dintre ei ne-a spus.. țuică??? Am început<br />
să râ<strong>de</strong>m cu toții. Știu <strong>de</strong> țuică la aeroport!<br />
Oamenii plângeau la spectacole. Sunt comunități<br />
<strong>de</strong> români, mai mari sau mai mici. Este însă o problemă.<br />
Comunitatea este împărțită, atât <strong>de</strong> zonele<br />
<strong>de</strong> proveniență a românilor, cât și <strong>de</strong> bisericile <strong>de</strong><br />
care aparțin. De exemplu, biserica ortodoxă este<br />
împărțită în două, cea care aparține <strong>de</strong> patriarhia<br />
americană și biserica ortodoxă suordonată Bucureștiului.<br />
Își doresc acum să se unească. Apoi,<br />
sunt biserci în care merg transilvăneni, un<strong>de</strong> vin și<br />
moldovenii, dar nu merg sudiștii. Sunt biserici care<br />
la care vin românii din Banat, la care ceilalți nu<br />
merg. Am văzut că partea <strong>de</strong> pocăiți este foarte<br />
reprezentată. Ortodocșii care au ajuns acolo mai<br />
<strong>de</strong>mult au trecut la ei, însă toți păstrează legătura<br />
doar pentru că vorbesc aceeași limbă. Românii<br />
din Basarabia, culmea! După ce ajung acolo, <strong>de</strong>și<br />
sunt plecați din România, au fost ajutați <strong>de</strong> statul<br />
român, spun că sunt moldoveni. Totuși, în anul<br />
Centenarului, e curios, iar statul român pare să nu<br />
vadă acest fenomen!<br />
Următorul turneu mare va fi <strong>de</strong> Paști în Canada.<br />
Mai întâi mergem la Londra în comunitate, apoi<br />
mergem în Canada. Am vorbit și cu cineva din Basarabia<br />
să vină alături <strong>de</strong> noi, un actor din București,<br />
să ducem pe cineva din Maramureș. Încercăm<br />
acolo să găsim <strong>de</strong> această dată săli mai mari,<br />
să ducem și un artist <strong>de</strong> muzică ușoară. Turneul<br />
va fi <strong>de</strong>dicat Centenarului și va fi organizat împreună<br />
cu Institutul Cultural Român.<br />
Cristina Pintilie Șendrea<br />
CLUJUL TRĂIEȘTE | Februarie 2018<br />
20<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro
UN PROFESIONIST PE LUNĂ<br />
MEDIC DE FAMILIE-<br />
ANGELICA<br />
CONSTANTINESCU<br />
CLUJUL TRĂIEȘTE | Februarie 2018<br />
Când ne doare ceva, lucrurile se clarifică după o<br />
vizită la medic. Prima autoritate medicală pe care<br />
o întâlnim este medicul <strong>de</strong> familie. Angelica Constantinescu<br />
este un astfel <strong>de</strong> doctor, pentru care,<br />
și acum după peste 30 <strong>de</strong> ani <strong>de</strong> muncă, orele petrecute<br />
la cabinet sunt foarte importante. Își tratează<br />
pacienții în primul rând cu respect, apoi cu<br />
rețetele cuvenite fiecărui caz în parte. Te întâmpină<br />
cu zâmbet și cu energie pozitivă atunci când<br />
intri în cabinetul ei, situat în cartierul Gheorgheni,<br />
pe strada Băița, numărul 9. Ne spune că : ”Dacă<br />
ar fi să o iau <strong>de</strong> la capăt și m-aș face medic, tot această<br />
specializare aș alege, <strong>de</strong>și lucrurile sunt <strong>de</strong>parte <strong>de</strong> a funcționa<br />
perfect în acest domeniu.” Este medic formator,<br />
a participat la numeroase proiecte și programe pilot<br />
în cadrul cărora a îndrumat activitatea a zeci<br />
<strong>de</strong> medici rezi<strong>de</strong>nți.<br />
O VIZITĂ LA UN MEDIC SPECIAL<br />
Deși ne-am întâlnit spre sfârșitul programului cu<br />
doamna doctor Constantinescu, ne-a întâmpinat<br />
cu un zâmbet larg. Ne spune încă <strong>de</strong> la început<br />
că apreciază oamenii mo<strong>de</strong>ști, dar și pe cei care<br />
sunt pregătiți profesional. În plus, este <strong>de</strong> părere<br />
că pentru a avea succes, în orice domeniu, trebuie<br />
să fii pozitiv, să nu îți pierzi umanitatea și să<br />
încerci să rezolvi problemele pe rând fără să te<br />
pierzi cu firea.<br />
”În fiecare zi primesc, aici la cabinet, în jur <strong>de</strong> 25 <strong>de</strong> pacienți.<br />
Eu sunt <strong>de</strong> 10 ani aici, așa că îmi cunosc pacienții,<br />
iar ei mă cunosc pe mine. Nu există îmbulzeală sau timpi<br />
mari <strong>de</strong> așteptare, avem programări făcute pentru orice fel<br />
<strong>de</strong> intervenție. Preluăm și urgențele, dar suntem apreciați<br />
și pentru această organizare. ”<br />
Ne povestește cu calm în continuare că a terminat<br />
facultatea la Cluj și că cele mai valabile meserii<br />
24<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro
erau atunci medicina și ingineria, restul, inclusiv<br />
economiștii, nu prea aveau împortanță.<br />
”La medicină, era concurență mare, în medie 6 persoane<br />
pe un loc, era mare lucru să termini medicina. Membrii familiei,<br />
prietenii se uitau altfel la tine. După facultate, am<br />
plecat pentru specializare într-o comună din ju<strong>de</strong>țul Suceava,<br />
un<strong>de</strong>va lângă Câmpulung Moldovenesc, un<strong>de</strong> mi<br />
s-a oferit posibilitatea să <strong>de</strong>vin specialist epi<strong>de</strong>miolog, fără<br />
concurs, însă am ales să mă întorc acasă, să fiu alături <strong>de</strong><br />
familia mea. Am practicat medicina generală, așase chema<br />
înainte, în anii 2000 doar a început să se numească<br />
medicină <strong>de</strong> familie.”<br />
Își amintește cu plăcere <strong>de</strong> o perioadă frumoasă<br />
din viața ei, atunci când, timp <strong>de</strong> 20 <strong>de</strong> ani, a fost<br />
medic în comuna Mociu.<br />
”Și acum sunt bine, dar atunci aveam multe, multe satisfacții.<br />
Trebuia să fim pregătiți pentru tot felul <strong>de</strong> urgențe,<br />
<strong>de</strong> la nașterea unui copil, până la acci<strong>de</strong>nte grave<br />
<strong>de</strong> circulație. Simțeam că oamenii au nevoie <strong>de</strong> mine, îi<br />
cunoșteam pe toți, reușeam să mă implic mai mult. Am<br />
organizat acolo un centru <strong>de</strong> educare și informare pentru<br />
pacienți, cu finanțare non- guvernamentală, în cadrul căruia<br />
aveam atelire bilunare cu femeile din sat. Veneau în<br />
număr mare, erau interesate, iar atunci când am venit în<br />
oraș, am fost surprinsă că doamnele <strong>de</strong> aici mergeau mai<br />
rar la controalele preventive, față <strong>de</strong> cele din mediul rural.<br />
Și în ziua <strong>de</strong> azi merg cu plăcere la Mociu.”<br />
Doamna doctor Angelica Constantinescu ne spune<br />
în continuare că un medic <strong>de</strong> familie are programate<br />
zilnic cinci ore <strong>de</strong> cabinet și alte două <strong>de</strong><br />
vizite la domiciliu. În funcție <strong>de</strong> solicitări, medicii<br />
trebuie să ajungă la pacienții cu boli cronice, la<br />
nou-născuți, fiecare pacient putând beneficia <strong>de</strong><br />
o astfel <strong>de</strong> vizită o dată pe an. Dacă totuși are nevoie<br />
<strong>de</strong> mai multe se poate înscrie la vizite contra<br />
cost.<br />
”Sigur că noi, medicii <strong>de</strong> familie, avem nemulțumiri. În<br />
primul rând pentru că activitatea noastră este blocată <strong>de</strong><br />
tot felul <strong>de</strong> acte ne-medicale, administrative, este multă<br />
birocrație, trebuie să scriem date <strong>de</strong>spre activitate într-o<br />
mie <strong>de</strong> registre și în calculator, apoi în fișa personală, iar<br />
acest lucru ne ia din timpul alocat pacienților. Încercăm<br />
să facem tot ce ne stă în putere, însă <strong>de</strong> cele mai multe ori<br />
simțim că ne este greu. Și nouă, și pacienților.”<br />
Știind că un medic <strong>de</strong> familie trebuie să aibă un<br />
anumit număr <strong>de</strong> pacienți, doamna doctor ne<br />
confirmă că alegerea unuia este aleatorie la Cluj,<br />
în funcție <strong>de</strong> preferințele fiecăruia, <strong>de</strong> locul în care<br />
a stat înainte sau <strong>de</strong> recomandările făcute <strong>de</strong><br />
vecini, familie sau prieteni.<br />
Cristina Pintilie Șendrea<br />
CLUJUL TRĂIEȘTE | Februarie 2018<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro<br />
25
Povestea trubadurului din Feleacu,<br />
Nelu ”Englezu”<br />
Nicoară!<br />
Îmi amintesc – <strong>de</strong> parcă ar fi fost ieri – cum l-am<br />
cunoscut pe Nelu „Englezu” Nicoară: în vara lui<br />
1993 noi, boemii <strong>Clujul</strong>ui, îl comemoram pe Călin<br />
Nemeş, eroul revoluţiei <strong>de</strong> la Cluj, care tocmai<br />
hotărâse să plece Dincolo. Şi printre numeroasele<br />
pahare băute la „Boema”, <strong>de</strong> pe vechea „6 Martie”,<br />
l-am zărit cântând acolo - magnific dar într-o engleză<br />
aproximativă – pe trubadurul „Englezu”, care<br />
semăna tulburător cu marele dispărut. Şi-am marşat:<br />
ce-ar fi ca din grupul nostru să facă parte, asemeni<br />
lui Călin, odinioară, şi acest personaj hieratic<br />
<strong>de</strong>sprins parcă dintr-un tablou <strong>de</strong> Dali? L-am „înfiat”<br />
aşadar în grupul nostru - şi <strong>de</strong> atunci am rămas<br />
apropiaţi, în ciuda drumurilor fiecăruia prin viaţă...<br />
CLUJUL TRĂIEȘTE | Februarie 2018<br />
Descoperit la „Boema”, într-o cruntă boemă...<br />
În tumultul vieţii boeme pe care o trăiam atunci, din<br />
anul <strong>de</strong> graţie 1993 - când ne permiteam să trăim<br />
periculos, ca-n perioada boemei pariziene, ignorând<br />
comunismul - prezenţa lui „Englezu”, „dublura”<br />
lui Călin Nemeş, ne-a părut salutară, aşa cum prezenţa<br />
„naivului” Vameş Rousseau a fost primită, cu<br />
entuziasm, la începutul secolului XX, <strong>de</strong> Picasso,<br />
Andre Breton, Andre Salmon, Gertru<strong>de</strong> Stein şi alţii.<br />
A urmat intrarea mea în televiziune şi, rămânând<br />
în permanentă legătură cu „Englezu” îl „foloseam” în<br />
diverse reportaje „pasibile” <strong>de</strong> poezie, în care acesta<br />
îşi juca propriul rol. Uluitoare a fost povestea –<br />
difuzată pe postul „Acasă”, cu un uriaş succes <strong>de</strong><br />
public – a „căsătoriei”, în Feleacu, a două maimuţe<br />
din Cluj, care s-au <strong>de</strong>scoperit <strong>de</strong>şi se aflau la o<br />
distanţă <strong>de</strong> 10 kilometri una <strong>de</strong> alta, doar pe baza<br />
feromonilor emişi <strong>de</strong> femelă. A fost o uniune ca-n<br />
basme, „oficiată” <strong>de</strong> primarul <strong>de</strong> atunci al comunei,<br />
renumitul dansator şi coregraf Luca Emil, „nunta”<br />
fiind susţinută muzical <strong>de</strong> către „Englezu”, cu hit-ul<br />
său „Am nevastă <strong>de</strong> valoare”, piesă care nici azi nu<br />
lipseşte din programul oricărei nunţi din orice oraş,<br />
sat sau cătun al ţării. Aşa am ajuns – simţind nevoia<br />
„creşterii” repertoriului trubadurului şi ieşirea sa<br />
din zona manelelor - la regretatul Ghiţă Nemeş, tatăl<br />
lui Călin, pentru a face rost <strong>de</strong> un text pentru un<br />
cântec viitor al „Englezului”. Şi – prin voia lui Dumnezeu<br />
– l-am găsit, nu înainte însă ca Ghiţă Nemeş,<br />
în momentul când l-a văzut pe Nelu a fost în vecinătatea<br />
leşinului, crezând că s-a întors Călin din<br />
30<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro
morţi. A îngenuncheat şi i-a cuprins, minute în şir picioarele,<br />
plângând. Apoi, din cele câteva poeme rămase<br />
<strong>de</strong> la Călin am ales unul, din care „Englezu” a creat o<br />
baladă tulburătoare, intitulată „Noi doi”. Iat-o: “Din ce în<br />
ce singurătatea vine/Mai mult prin tine, mai puţin prin mine/<br />
Ne-n<strong>de</strong>părtăm şi nu cred că e bine/Parcă te-aud că-mi spui:<br />
“M-am plictisit, Căline“.//Din ce în ce tristeţea ne-nconjoară/<br />
Şi timpul cenuşiu, rece care zboară…/Şi dacă dragostea poate<br />
o să moară/Nu m-ai iubit şi nu o să te doară…//Din ce în ce<br />
ne adâncim în gânduri/Şi aşteptăm să plouă peste rânduri/Din<br />
vise ni se zbat atâtea gânduri/Uităm <strong>de</strong> flori, <strong>de</strong> stele, <strong>de</strong> pământuri.//Din<br />
ce în ce tristeţea ne-nconjoară/Şi timpul cenuşiu,<br />
rece, care zboară…/Şi fericiţi să fim nu ne mai lasă…/Un<strong>de</strong>-i<br />
Speranţa – ceaţă luminoasă”? Şi, după 25 <strong>de</strong> ani, iată-ne<br />
rememorând lângă o pălincă momentele esenţiale ale<br />
vieţii sale, trubadurul stabilindu-şi “cartierul general”, în<br />
sfârşit, acasă, în Feleacu, alături <strong>de</strong> sublimă lui mamă -<br />
o “icoană vie” ajunsă la vârsta <strong>de</strong> 94 <strong>de</strong> ani! Asta, după<br />
mai bine <strong>de</strong> douăzeci <strong>de</strong> ani <strong>de</strong> peregrinări prin ţară…<br />
“Autodidact, nu am făcut o oră <strong>de</strong> muzică în viaţa<br />
mea”…<br />
Mărturiseşte artistul, un om simplu şi direct, pe care<br />
cântările la “case mari” nu l-au schimbat: “M-am născut<br />
pe 30 aug 1962. De mic copil mi-a plăcut muzica şi, nu numai<br />
că mi-a plăcut, dar cu toate eforturile am încercat să o şi fac.<br />
“Profesorul” meu <strong>de</strong> muzică, încă din clasa întâi, a fost radioul<br />
<strong>de</strong> pe dulapul un<strong>de</strong> era aşezat şi mă bucura şi mă încânta zilnic<br />
cu melodii <strong>de</strong> toate genurile. Aveam şapte ani, eram în clasa întâi<br />
şi într-una din zile am coborât cu mama mea să cumparăm<br />
caiete în magazinul “Muzica” <strong>de</strong> pe strada Eroilor - pe acea<br />
vreme Dr. Petru Groza – un<strong>de</strong> existau două compartimente<br />
- muzică şi librărie...Atunci, acolo, s-a schimbat viaţa mea: văzând<br />
o chitară am rugat-o pe mama, cu lacrimi în ochi, să<br />
mi-o cumpere. Mama mea scumpă şi dragă avea banii într-un<br />
buzunar, înveliți într-o batistă. 114 lei costat acea chitară. Mi-a<br />
cumpărat-o făcându-mi o mare bucurie, pot spune bucuria vieţii<br />
mele <strong>de</strong> copil”. Arată mai <strong>de</strong>parte că anii au trecut şi<br />
pentru el, fiu <strong>de</strong> ţăran din Feleacu, însă nu oricum: cânta<br />
zilnic, pe marginea șanţului din faţa casei, din piesele<br />
lui Elvis, Tom Jones şi alţi interpreţi dragi lui. Absolvă<br />
şcoala generală, urmând să îmbrăţişeze o meserie în<br />
domeniul mecanicii auto - pentru el un lucru <strong>de</strong>loc <strong>de</strong><br />
bun augur. După ce termină şcoala profesională face<br />
practica la CUG. Îşi continuă acesta mărturia: ”Acolo miam<br />
băgat mâinile în motorină, benzină şi diverse uleiuri. Am<br />
stat exact două ore în atelier şi mi-am zis că meseria aceea nu-i<br />
pentru mine, aşa că am “roit-o” rapid din zonă. Şi, din acel<br />
moment, nu am mai profesat în domeniul mecanicii <strong>de</strong> maşini<br />
şi utilaje”. A venit, în sfârşit, vremea să plece în armată.<br />
Avea “în dotare” doar pregătirea muzicală, dobândită la<br />
radio şi chitara cumpărată <strong>de</strong> mama, precum şi talentul<br />
cu care Bunul Dumnezeu l-a înzestrat. Fără să fi făcut o<br />
oră, măcar, <strong>de</strong> muzică. “Doar anturajele mele m-au îndrumat<br />
spre oamenii care m-au ajutat şi au intuit talentul meu.<br />
Cântam la baluri pe acea vreme şi trebuie să vă povestesc în<br />
ce mod porecla “Englezu” mi-a <strong>de</strong>venit nume <strong>de</strong> scenă. Eu, ascultând<br />
muzica la radio în limba engleză, urechea mea capta<br />
câteva cuvinte din refrenele melodiilor lui Elvis, Tom Jones sau<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro
CLUJUL TRĂIEȘTE | Februarie 2018<br />
ale trupei “Abba”. Toţi cei din jurul meu erau uimiţi cum<br />
<strong>de</strong> cântam în engleză fiindcă eram cam singurul care o<br />
făcea pe atunci şi m-au botezat “Englezu”. Pe acea vreme<br />
limba rusă şi franceză erau materiile care se predau în<br />
şcoala generală, în liceu şi profesională. Iar urechea muzicală<br />
pe care o aveam a fost în avantajul meu. Am plecat<br />
în 1982 în armată, tocmai în Valea Jiului, la mină, <strong>de</strong>şi eu<br />
am făcut paraşutism o jumătate <strong>de</strong> an, pregătit fiind tocmai<br />
pentru aviaţie. Dar sloganurile din acea vreme - „cât<br />
mai mult cărbune ţării”, etc. - mi-au schimbat <strong>de</strong>stinul<br />
– chiar şi cel muzical”. În stagiul militar, bineînțeles<br />
că “Englezu” îşi face trupă şi-şi încântă camarazii şi<br />
comandanţii, aşa că este chemat să-i distreze la<br />
diferite evenimente. Toate bune şi frumoase, aşa<br />
că după stagiul mitar acesta rămâne în Valea Jiului,<br />
fiind rugat <strong>de</strong> o trupă să le fie chitarist. Dar<br />
chitarist cu condiţii bune <strong>de</strong> muncă, activând la<br />
o casă <strong>de</strong> cultură şi, <strong>de</strong> asemenea, la o instituție<br />
militară.<br />
Alături <strong>de</strong> cei mai cunoscuţi artişti ai ţării<br />
Opt ani ramâne în Valea Jiului. Explică el, cu un<br />
aer <strong>de</strong> melancolie întipărit pe figură: ”De acolo am<br />
făcut turnee alături <strong>de</strong> formaţiile “Color”, “Acustic”, <strong>de</strong><br />
interpreţii Şeicaru, Hruşcă, Loredana Groza, Corina Chiriac,<br />
Dan Spătaru dar şi <strong>de</strong> Arşinel, Stela Popescu şi mulţi<br />
alţi artişi <strong>de</strong> frunte ai ţării. O mare onoare pentru mine.<br />
După revoluţie m-am întors la Cluj, cu “şcoala” mea <strong>de</strong><br />
muzică şi cu experienţa acumulată prin spectacole, care<br />
mi-au fost <strong>de</strong> mare ajutor. După ce am venit <strong>de</strong> la mare,<br />
în 1992, am cântat la “Chios”, un<strong>de</strong> am făcut săli pline<br />
împreună cu Jimy Lako, un chitarist <strong>de</strong> mare complexitate,<br />
clăparul Grunzo Gheza, ambii componenţi astăzi, ai<br />
trupei “Nightloosers” dar şi cu Marius Dobocan. Am mai<br />
cântat prin 1993, cu “Compact” şi “Compact C” cu care<br />
am umplut săli <strong>de</strong> concerte şi <strong>de</strong> sport prin întreaga ţară.<br />
Abia apoi a urmat terasa “Boema”, <strong>de</strong>spre care am o poveste<br />
extraordinara. Bubuia <strong>Clujul</strong> cu “Englezu, trubadurul<br />
din Feleac” şi acolo cântam toate genurile muzicale. Pe<br />
acea vreme piesa “Am nevasta <strong>de</strong> valoare” era compusă<br />
<strong>de</strong>ja, dar o cântam doar pe un negativ făcut <strong>de</strong> Jimy Lako,<br />
prietenul meu care m-a ajutat dintot<strong>de</strong>auna din punct<br />
<strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re muzical. Apoi am fost <strong>de</strong>scoperit <strong>de</strong> tine, acolo,<br />
Sorin Grecu, fratele meu <strong>de</strong> suflet. Iar piesa “Am nevastă<br />
<strong>de</strong> valoare” am lansat-o abia în anul 2000, după ce am<br />
orchestrat-o cu Jimi, o piesă compusă într-un stil care nu<br />
prea exista în acea vreme. Era pe atunci un val muzical<br />
dominat <strong>de</strong> “Sing Sing BB”, trupa “L.A.” iar această<br />
piesa a avut un mare succes şi mi-am început turneele<br />
prin toata ţara, alături <strong>de</strong> marii interpreţi din acea vreme,<br />
chiar “L.A” , “Sing Sing BB”, Delia şi Nik, pe acea vreme<br />
“N&D”. Frumoase vremuri”.<br />
Un spectaculos “Va urma”<br />
Acum <strong>de</strong> doi-trei ani “Englezu” a avut şansa să fie<br />
remarcat <strong>de</strong> renumitul Emy Drăgoi şi să cânte pe<br />
importante scene, alături <strong>de</strong> trupa sa, alcătuită<br />
doar din membrii familiei sale, lăutari din tată în<br />
fiu. Încheie oaspetele meu, cu o sticlire <strong>de</strong> optimism<br />
în ochi: “E o onoare să fiu singurul străin <strong>de</strong> familia<br />
aceasta <strong>de</strong> virtuozi, acceptat în rândul ei, <strong>de</strong> Emy<br />
şi Claudia, soţia lui, care e şi impresarul grupului. Deci,<br />
acum pot spune că mi-am văzut visul cu ochii: cânt în<br />
locuri un<strong>de</strong> nici nu visam, la Ateneul Român şi în alte<br />
săli cu renume din ţară, împărţind scena cu personalităţi<br />
precum Ion Caramitru, Anca Sigartău, Tania Popa sau cu<br />
marele chitarist <strong>de</strong> jazz-manou, francezul Sami Daussat –<br />
şi mulţi alţii. Ce-şi poate dori mai mult, aşadar, un artist<br />
şi mai ales un om simplu, din Feleacu, aşa cum sunt eu”?<br />
Sorin Grecu<br />
32<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro
Televiziunea Agriculturii și a Satului Românesc<br />
http://www.looktv.ro LookTV.ro contact@looktv.ro
Cluju-i veșnic zâmbitor <strong>de</strong><br />
Dragobete și Mărțiș<br />
r<br />
Tradiția fără mo<strong>de</strong>rnitate este o fundătură, mo<strong>de</strong>rnitatea fără<br />
tradiție este o iremediabilă și totală nebunie.<br />
G. Saintsbury<br />
CLUJUL TRĂIEȘTE | Februarie 2018<br />
Asociația Meșterilor Populari Clujeni vă propune în perioada următoare 24 februarie – 11 martie<br />
un târg <strong>de</strong> Dragobete și Mărțișor în Piața Avram Iancu. Împreună cu Mitropolia <strong>Clujul</strong>ui și Primăria<br />
Municipiului Cluj-Napoca, meșterii clujeni doresc să vă dăruiască un moment al tradițiilor<br />
românești.<br />
Semnificația Dragobetelor și Mărțișorului<br />
Dragobetele și sărbătoarea Mărțișorului fac parte<br />
din evenimentele tradiționale sărbătorite <strong>de</strong> români,<br />
iar tradițiile autohtone ale spațiului carpatic<br />
se celebrau între 24-28 februarie. Dragobetele care<br />
erea fiul babei Dochia este simbolul tinereții, al<br />
vigorii, al prieteniei, al frumuseții și al dragostei.<br />
Începutul lunii martie care se mai numește și<br />
Mărțișor începe primăvara, fiind pragul <strong>de</strong> reînviere<br />
a naturii, iar ghioceii, primii vestitori ai primăverii<br />
își fac apariția din stratul <strong>de</strong> zapadă albă.<br />
Firele albe și roșii <strong>de</strong> lână sau mătase, reprezintă<br />
după unii culoarea albă a iernii și culoarea roșie<br />
a primăverii.<br />
Sunt multe legen<strong>de</strong> legate <strong>de</strong> zilele babei Dochia,<br />
iar cea mai cunoscută spune că baba Dochia a<br />
plecat în căutarea primăverii îmbrăcată cu nouă<br />
cojoace. Crezând că a venit totuși primăvara în<br />
fiecare zi a renunțat la câte un cojoc, iar când a<br />
ajuns sus la munte, rămasă doar cu un singur<br />
cojoc pe ea, a înghețat.<br />
Mărțișorul care se dăruiește la începutul primăverii,<br />
este împletit din fire albe și roșii având la<br />
capete doi ciucuri rotunzi sau alungiți, ce simbolizează<br />
puritatea, respectul dintre oameni, fiind<br />
dăruit copiilor, fetelor iubite, soțiilor, mamelor.<br />
Talentul meșteșugarilor clujeni se ve<strong>de</strong> în puterea<br />
<strong>de</strong> a transpune mo<strong>de</strong>le vechi tradiționale în<br />
mărțișoare mo<strong>de</strong>rne căutate atât <strong>de</strong> clujeni cât<br />
și <strong>de</strong> turiștii străini, care vizitează an <strong>de</strong> an metropola<br />
clujeană.<br />
Târg <strong>de</strong> Primăvară<br />
La acest Târg <strong>de</strong> Primăvară, meșterii populari vă<br />
vor încânta în primul rând cu mărțișoare confecționate<br />
manual.<br />
Apicultorii își vor expune produsele și vor fi reprezentați<br />
<strong>de</strong> Dan și Ana Seghete din zona Dejului<br />
și Kepes Csaba din zona Turda.<br />
De la poalele Muntelui Mare din Munții Apuseni,<br />
mai precis din Băișoara, veți avea o gamă largă<br />
<strong>de</strong> produse naturale, <strong>de</strong> gemuri și dulcețuri din<br />
fructe, preparate după rețete tradiționale <strong>de</strong> familia<br />
Emil și Aurora Gârbovan.<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro
Produsele lactate sunt făcute după rețetele proprii <strong>de</strong> Gânscă Anișoara din Mănăstireni.<br />
Turta dulce din Bonțida, este făcută <strong>de</strong> maestrul dulcurilor Rigo Attila, iar siropurile naturale făcute în<br />
satul Dealul Botii (comuna Băișoara) sunt aduse pentru dumneavoastră <strong>de</strong> Cristian Mureșan.<br />
Merele și sucul <strong>de</strong> mere, prunele uscate și vestitul magiun, zacuscă și alte produse proaspete și <strong>de</strong>licioase<br />
sunt aduse din Maramureș <strong>de</strong> Gheorghe Pop.<br />
Uleiul presat la rece din floarea-soarelui, dovleac, nucă și in, cât și cătină, cânepă și mac, este făcut<br />
după o rețetă tradițională a familiei Ovidiu și Marinela Duma din Turda.<br />
Vă așteptăm cu drag să vă <strong>de</strong>lectați cu aceste produse naturale făcute <strong>de</strong> meșterii populari clujeni!<br />
Florina-Diana Țiclea<br />
CLUJUL TRĂIEȘTE | Februarie 2018<br />
povesti<strong>de</strong>suflet.ro<br />
39