Monografia Ianovei (Reva Lazi, 1954) - Ianova
Monografia Ianovei (Reva Lazi, 1954) - Ianova
Monografia Ianovei (Reva Lazi, 1954) - Ianova
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Oricine va citi aceasta lucrare, îşi va putea face o imagine destul de clara despre trecutul<br />
şi prezentul acestei comune frumoase, cu gospodari cinstiţi şi de treaba , precum şi de<br />
istoricul comunei, cât şi de dezvoltarea ei social-economica şi culturală.<br />
Deşi influenţele străine au avut mult efect asupra limbii in timpul ocupaţiilor vremelnice,<br />
totuşi doinele, portul, sufletul curat romanesc si datinile strămoşeşti s-au păstrat încă.<br />
Frumuseţile acestor comori stau mărturie nezdruncinată deasupra veacurilor ce au sa vina,<br />
aducând noi transformări sociale şi rodul unei noi civilizaţii.<br />
<strong>Ianova</strong>, înv. <strong>Reva</strong> <strong>Lazi</strong><br />
la 31 decembrie 1956.. dir. la Şc. română de 4 ani<br />
Cuprins<br />
2. Aspectul geografic<br />
2.1. Aşezarea<br />
Comuna <strong>Ianova</strong> se găseşte situată la nord-est de oraşul Timişoara şi la o depărtare de19<br />
km. În linie dreaptă însa, la 7 km de şoseaua naţională si linia ferată Timişoara -<br />
Bucureşti, şi 5 km de comuna Izvin; iar spre vest la 11 km de linia ferata Timişoara -<br />
Lipova. Fiind aşezată în această poziţie izolată de mijloacele de comunicaţii, dezvoltarea<br />
ei economica a rămas mult în urma faţă de progresul general a altor comune.<br />
<strong>Ianova</strong> se mărgineşte la răsărit cu Herneacova, la apus cu Giarmata, la miazăzi cu<br />
Remetea Mare, ferma Izvin şi comuna Izvin, iar la miazănoapte cu Bencecul de Sus.<br />
Din punct de vedere al aşezării ei istorice, amintind ”Valul roman” care trece prin capul<br />
de nord al comunei, la o distanţă de circa 500 metri; val destul de proeminent şi în ziua de<br />
azi, venind dinspre Vârşet - Timişoara cu destinaţia Lipova - Sarmizegetusa.<br />
De aici, începând spre nord, culmile dealurilor se leagă cu pădurile Lipovei şi cu Munţii<br />
Apuseni. Spre sud se pot vedea în dimineţile senine de primăvară culmile depărtate ale<br />
Buziaşului. Spre apus ca nici unde se poate desluşi peisajul cel mai frumos al silvo-stepei<br />
bănăţene, care mai apoi se contopeşte cu câmpia Tisei.<br />
Cuprins<br />
2.2. Relieful<br />
Hotarul care aparţine comunei <strong>Ianova</strong> îl putem împărţii in doua părţi şi anume: partea de<br />
sud-vest este şes iar partea de nord este deluros. După cum se vede partea de sud-vest a<br />
hotarului are solul format dintr-un pământ negru fertil, şi care suferă foarte mult la seceta.<br />
Partea de nord-est fiind formată din dealuri, solul este combinat cu pământ galben, care<br />
datorita hărniciei ianoveanului, care la redresat, este un pământ foarte bun pentru cereale<br />
şi în special pentru grâu.