You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Reprezentarea politică mixtă – pr<strong>in</strong> partide sau pr<strong>in</strong> asociații – nu va avea un impact<br />
major <strong>la</strong> nivelul articulării reprezentării politice. Cea mai cunoscută organizație nonguvernamentală,<br />
Uniunea Democrată a <strong>Romi</strong>lor d<strong>in</strong> România, va <strong>in</strong>staura tradiția reprezentării<br />
politice a romilor pr<strong>in</strong> asociații ale m<strong>in</strong>orităților în Par<strong>la</strong>ment. Rapid însă, neînțelegerile d<strong>in</strong>tre<br />
liderii formațiunilor rome vor conduce <strong>la</strong> sc<strong>in</strong>darea Uniunii. O facțiune a acestei asociații,<br />
Societatea <strong>Romi</strong>lor d<strong>in</strong> București, va deveni începând cu 1992 Partida <strong>Romi</strong>lor, pr<strong>in</strong>cipalul actor<br />
politic reprezentând <strong>in</strong>teresele comunității <strong>la</strong> nivel politic și astăzi. Deși are dreptul de a prezenta<br />
liste în alegerile locale și generale, Partida <strong>Romi</strong>lor (ca și Uniunea Democrată a Maghiarilor d<strong>in</strong><br />
România) nu reprez<strong>in</strong>tă un partid politic ci o asociație având drept scop să lupte pentru drepturile<br />
și libertățile romilor d<strong>in</strong> România. Pe lângă activitățile de natură politică, Partida <strong>Romi</strong>lor (cu<br />
denumirile sale succesive) dezvoltă o serie de programe în vederea păstrării limbii și culturii<br />
m<strong>in</strong>orității rome, formării profesionale, ameliorării accesului pe piața muncii a etnicilor romi etc.<br />
Inițial, reprezentanții comunităților de romi au încercat să adopte o politică de unificare a<br />
noilor mișcări politice în jurul unor obiective comune. În 1992 liderii romi au candidat sub<br />
cupo<strong>la</strong> Alianței <strong>Romi</strong>lor (având ca semn electoral o <strong>in</strong>imă). Alianța era formată d<strong>in</strong>: Partidul<br />
Unit Democrat al <strong>Romi</strong>lor, Rudarilor și Lăutarilor d<strong>in</strong> România, Partidul Progresist al <strong>Romi</strong>lor<br />
Spoitori, Partidul <strong>Romi</strong>lor Nomazi și Căldărari, Uniunea Liberală pentru Apărarea Drepturilor<br />
<strong>Romi</strong>lor, Societatea <strong>Romi</strong>lor, Federația Etnică a <strong>Romi</strong>lor și Uniunea Generală a <strong>Romi</strong>lor d<strong>in</strong><br />
România. Alianța a reușit să cumuleze un număr semnificativ de voturi și să obț<strong>in</strong>ă numărul<br />
maxim de mandate pe care romii l-au dobândit în <strong>post</strong>comunismul românesc: 23 de consilieri<br />
județeni și 750 de consilieri locali. Eforturile organizaționale au urmărit ace<strong>la</strong>și obiectiv. Primele<br />
organizații de romi legal constituite au încercat în anii următori construirea unei mari forțe<br />
politice menite să <strong>in</strong>fluențeze decizia guvernamentală. În 1994, 23 de organizații ale etnicilor<br />
romi au fuzionat cu Partida <strong>Romi</strong>lor, care s-a transformat într-o p<strong>la</strong>tformă <strong>in</strong>cluzivă în vederea<br />
dobândirii de reprezentare politică, egalitate de șanse, legi reparatorii (compensații pentru romii<br />
deportați în Transnistria sau restituirea bunurilor confiscate de către regimul comunist). Trebuie<br />
însă spus că această strategie a fost doar în parte eficientă, și a fost de scurtă durată.<br />
b. O explicație: marg<strong>in</strong>alitatea electorală ca strategie politică<br />
În fața divizării câmpului politic și a conflictelor <strong>in</strong>terne, liderii romilor și-au modificat<br />
obiectivele și strategia politică spre f<strong>in</strong>alul anilor ’90 și au optat pentru dezvoltarea de alianțe<br />
electorale și politice cu pr<strong>in</strong>cipalele formațiuni politice par<strong>la</strong>mentare. Astfel de negocieri au<br />
condus, pe de o parte, <strong>la</strong> asigurarea unei susț<strong>in</strong>eri politice în raport cu o serie de politici publice<br />
guvernamentale și legis<strong>la</strong>tive, pe de altă parte însă, au împiedicat articu<strong>la</strong>rea unei voci puternice<br />
pentru comunitatea romă în spațiul public românesc. La mai b<strong>in</strong>e de douăzeci de ani de <strong>la</strong> acel<br />
moment, romii d<strong>in</strong> România rămân sub-reprezentați în <strong>in</strong>stituțiile publice atât d<strong>in</strong> perspectiva<br />
funcțiilor numite, cât și a pozițiilor elective ocupate.<br />
16