Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Revenind la perioada la care ne vom referi <strong>în</strong> acest capitol, trebuie să avem <strong>în</strong> vedere <strong>în</strong><br />
primul rând faptul că romii nu funcţionează ca producători-emitenţi de document scris, care<br />
emană numai de la vârful ierarhiei sociale şi politice a timpului (domnia, respectiv sfatul sau<br />
divanul domnesc sau administrativ) şi exprimă concepţia şi percepţia socială a acesteia. Aşadar<br />
vom folosi <strong>în</strong> continuare termenii de rob, rob ţigan sau simplu ţigan din două motive bine<br />
<strong>în</strong>temeiate. În primul rând, pentru că <strong>în</strong> româna de cancelarie a secolelor XV-<strong>XIX</strong> termenul rom<br />
este inexistent şi prin urmare irelevant. În al doilea rând, pentru că termenul ţigan, departe de a<br />
defini o apartenenţă de neam, etnică (total irelevantă pentru societăţile medievale <strong>în</strong> general),<br />
acoperă <strong>în</strong> primul rând un statut social (ale cărui conotaţii etnice nu sunt mai vechi de secolul al<br />
<strong>XIX</strong>-lea). Chiar dacă nu toţi ţiganii sunt robi şi nici toţi robii ţigani, pentru că cel mai mare<br />
număr de robi aparţineau totuşi acestui neam, ţigan a ajuns <strong>în</strong> timp să fie similar cu rob.<br />
Conotaţiile negative, incontestabile, ale termenului ţigan nu aveau, la vremea respectivă, niciun<br />
fel de semnificaţii rasiale sau etnice; ele sunt ataşate statutului social depreciativ pe care cei<br />
denumiţi ca atare l-au suportat mai multe secole la rând.<br />
Iar Ţiganii ei singuri se numesc <strong>în</strong> limba lor Romnicel (fiul femeii) sau Rom (oameni).<br />
În Moldova, Alexandru cel bun le-a dat voie să rătăcească. În Valahia sunt cu mult mai<br />
mulţi, urmaşii lor au ajuns robi, cum sunt şi azi, aşa că cuvântul Ţigan a ajuns totuna cu<br />
rob.<br />
(Mihail Kogălniceanu, Esquisse sur l’histoire, les mœurs et la langue des Cigains connus en France sous le nom<br />
de Bohémiens, suivi d’un recueil de sept cents mots cigains, Berlin, 1837, traducerea <strong>în</strong> limba română,<br />
Gheorghe Ghibănescu, Schiţă despre ţigani, Iaşi, 1900)<br />
Steagul internațional al romilor adoptat la primul Congres internaţional al romilor de pretutindeni,<br />
desfăşurat la Londra <strong>în</strong> 1971<br />
2