You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Rasă de oameni vagabonzi (...) care par să se fi concentrat toţi <strong>în</strong> Valahia şi<br />
Moldova, ţiganii din Principate n-au pierdut niciunul din viciile care-i distingeau<br />
cândva. Trebuie să mărturisim <strong>în</strong>să că nici societatea, împotriva căreia ei sunt <strong>în</strong>trun<br />
război permanent, nu a făcut nimic pentru a-i aduce pe calea unei existenţe<br />
oneste. (...). Dezmăţul, sălbăticia caracterului şi a existenţei lor, aplecarea de<br />
netăgăduit spre hoţie nu sunt de natură să diminueze suspiciunea care planează<br />
asupra lor. Un ţigan e privit de obicei ca o bestie sălbatică sau ca un animal<br />
domestic, după cum trăieşte, pe moşia unui stăpân, care l-a cumpărat cu bani<br />
pentru a-l pune la muncă sau străbătând munţii, supravieţuind din vânătoare sau<br />
pomeni şi uneori jefuind călătorii, atunci când vânatul e rar sau nu-i este suficient.<br />
(Alphonse Royer, Aventures de voyage, tableaux, recits et souvenirs du Levant, Paris 1837. Scriitor şi<br />
autor dramatic, director al teatrului Odeon şi al Operei din Paris)<br />
Ţiganii n-au nicio credinţă, (...) În Moldova, ei îşi botează copiii, dar nu din<br />
cauza credinţei (...) ci din cauza câştigului ce-l iau de la cumătru. (...) Mulţi ţigani<br />
sunt nebuni şi stropşiţi din cauză că (...) siliţi fiind a cere de pomană, îşi fac fele de fel<br />
de răni, care se cojesc şi cangrenisesc, aşa că vatămă tot organul.<br />
(...) Adesea boierii au <strong>în</strong>cercat să civilizeze pe unii ţigani, i-au luat <strong>în</strong> curte, leau<br />
pus dascăli să-i <strong>în</strong>veţe, dar degeaba, la cea dintâi ocaziune ei au fugit la părinţi.<br />
Viaţa nomadă e necesară ţiganului ca peştelui apa şi ca paserii aerul (...). El e leneş şi<br />
preferă sărăcia lucie: El nu face nimic mare, fură, deşi nu lucruri mari, ci numai<br />
haine şi hrană. Toţi ţiganii sunt murdari, murdăria pare a fi născută cu dânşii,<br />
cămaşa le e necunoscută, ei n-au decât zdrenţe, totuşi se cunoaşte că şi ei gustă<br />
gătelile de dantele şi împletituri pestriţe şi cârpite (...).<br />
Ţiganii <strong>în</strong> genere sunt laşi şi tâlhari la drumul mare, dar fricoşi. Românii îi<br />
urăsc, căci îi cred periculoşi din cauză că chiamă duhurile necurate. Deşi iubesc puţin<br />
agricultura, totuşi au <strong>în</strong>ceput a se deda la cultura pământului, (...) Vătraşii sunt cel<br />
mai stabili şi se pot civiliza şi pot deveni meşteri <strong>în</strong> fabrici. Guvernele să-şi dea silinţa<br />
a-i civiliza.<br />
(Mihail Kogălniceanu, Esquisse sur l’histoire, les mœurs et la langue des Cigains connus en France<br />
sous le nom de Bohémiens, suivi d’un recueil de sept cents mots cigains, Berlin, 1837. Traducerea <strong>în</strong><br />
limba română, Gheorghe Ghibănescu, Schiţă despre ţigani, Iaşi, 1900)<br />
15