DOCENDO DISCIMUSprindere de autovehicule în Republica Moldova,atunci unde aþi amplasa-o? De ce nu în alt loc?Motivaþi.Acelaºi plan de lucru, la industria electrotehnicãºi electronicã, au ºi grupele a II-a ºi a V-ea, iargrupele a III-a ºi a VI-a – la industria de tractoare ºimaºini agricole.ªeful grupei distribuie cîte o sarcinã pentrufiecare coleg. Rãspunsul se scrie pe o filã ºi sesemneazã. Dupã îndeplinirea acestei sarcini, de lafiece grupã sînt detaºaþi pentru rãspuns în faþa claseicîte 2 elevi. Primul localizeazã pe hartã centreleramurii, completeazã schema structuralã a acesteia.Al doilea elev rãspunde la celelalte întrebãri, evidenþiindfactorii de repartiþie în ramurã. La sfîrºitulrespectivei activitãþi, fiecare grupã prezintã listaelevilor ºi aprecierea lor. Prin urmare, nu numaiprofesorul verificã ºi apreciazã munca efectuatã, darºi elevii sînt antrenaþi în aceastã activitate.LUCRUL ÎN GRUPE (25 minute)1. Enunþarea sarcinilor ºi repartizarea lor în grupe.2. Executarea individualã a sarcinilor (18-20 minute).3. Discutarea sarcinilor individuale în grupe. Fiecareelev face darea de seamã despre munca efectuatã.4. Discutarea sarcinii în integritatea îndeplinirii ei.PREZENTAREA ªI EVALUAREAREZULTATELOR ACTIVITÃÞII.CONCLUZII (15 minute)În timpul prezentãrii unei grupe toatã clasalucreazã cu harta-contur, indicînd centrele ramuriiICM care vor fi numite. Cele trei ramuri vor fi identificateprin trei culori: industria de autovehicule –roºie; industria electrotehnicã ºi electronicã – albastrã;industria de tractoare ºi maºini agricole – verde.Dupã discutarea prezentãrilor, în caiete ºi petablã vor fi notaþi factorii de repartiþie ai industrieiconstructoare de maºini.Exemplul urmãtor concretizeazã aplicabilitateaactivitãþii în grup în timpul desfãºurãrii uneiexcursii la clasa a VIII-a.Excursia: Apele din localitatea natalã (descriereaunui rîu).Evenimentul instrucþional al lecþiei: familiarizareacu noile cunoºtinþe.Strategia didacticã: împãrþirea clasei în patruechipe ºi a sarcinilor respective.Excursia va avea scopuri de cercetare. Eleviiexecutã aplicaþii de teren, legate de mãsurareaadîncimii ºi lãþimii rîului, de determinarea vitezeiapei, debitului apei curgãtoare etc.Sarcinile pe echipe se împart în felul urmãtor:Echipa I aflã debitul apei în rîu.Debitul apei curgãtoare se poate calcula prinmetoda volumetricã ºi prin mãsurarea secþiunii,corelatã cu viteza de curgere. Metoda volumetricã sefoloseºte la determinarea debitului izvoarelor ºi arîurilor mici. În acest scop se construieºte un micbaraj de pãmînt pe care se instaleazã un jgheab.Mãsurãrile încep cînd barajul s-a umplut ºi apa curgepe jgheab cu debitul sãu normal, sub jgheab punînduseun vas cu volumul marcat, dupã care se facecronometrarea timpului de umplere. Începutulcronometrãrii coincide cu introducerea vasului subjgheabul de curgere a apei ºi se sfîrºeºte în momentulîn care vasul s-a umplut. Pentru aflarea debitului seaplicã formula:în care:D – debitul apei în litri pe secundã;V – volumul vasului umplut cu apã;T – timpul cronometrat la umplerea vasuluicu apã.Metoda mãsurãrii adîncimii secþiunii apeirîurilor corelatã cu viteza apei de curgereAceastã metodã se utilizeazã în cazul apelorcurgãtoare cu un debit mare, cum sînt rîurile ºifluviile. Pentru aflarea debitului acestora este necesara se executa, pe o secþiune, atît mãsurãtori de adîncimea apei, cît ºi de vitezã a curgerii. Mãsurãtorile deadîncime se fac în zonele unde apa curge pe toatãsecþiunea. Se procedeazã la întinderea unei sfori pesteapã, care se leagã de douã jaloane fixate pe malurilestîng ºi drept. Pe sfoarã se fixeazã din timp tãbliþe cucifre care indicã distanþele faþã de reper ºi în dreptulcãrora se fac mãsurãtorile de adîncime.Distanþa dintre tãbliþe este în funcþie delãþimea apei curgãtoare. Astfel, la un rîu cu lãþimeade 4 m, tãbliþele pot fi aºezate la distanþe de 25 cmuna de alta. Mãsurãtorile de adîncime se fac cu origlã gradatã. Ele încep prin mãsurarea adîncimiiapei în dreptul tãbliþei 1. Acest rezultat fiind înregistrat,se va trece la tãbliþa 2 etc., pînã se ajunge laultima tãbliþã de pe malul opus. Pentru o mai mareexactitate se poate mãsura încã o datã, la întoarcere,de la tãbliþa iniþialã înapoi. Între datele primeimãsurãtori ºi celei de a doua se va calcula mediaaritmeticã ºi rezultatul se va rotunji spre cifra cu soþ.Formula care se aplicã este:în care Am = adîncimea medie; A1 = adîncimeaîntr-un anumit punct la “dus”; A2 = adîncimeaîn acelaºi punct la “întors”; m=adîncimea exprimatãîn metri.46MODERNIZAREA LECÞIEI DE GEOGRAFIE PRIN ORGANIZAREA ACTIVITÃÞII ÎN GRUP
DOCENDO DISCIMUSDupã determinarea adîncimilor medii peverticalã în dreptul tãbliþelor ºi adîncimilor mediidintre tãbliþe, se va trece la stabilirea suprafeþei înm 2 a secþiunii dintre douã verticale alãturate. Aceastase obþine prin înmulþirea adîncimii medii verticalecu distanþa dintre ele dupã formula:Sm 2 = Am x D ; în care Sm 2 - suprafaþa secþiuniidintre douã verticale în m 2 ; Am – adîncimea mediedintre douã verticale; D – distanþa dintre douãverticale.Suprafaþa totalã a secþiunii rîului se obþineprin însumarea valorilor parþiale ale acesteia.Echipa a II-a aflã temperatura, culoarea ºitransparenþa apei.Temperatura apei se mãsoarã cu termometrespeciale, iar în lipsa acestora - cu termometre de aer.Pe verticalã, temperatura se mãsoarã prin folosireaunei butelii de sticlã îngreuiatã în partea inferioarãcu o rondea de plumb sau zinc ºi legatã anterior deun cablu de aluminiu gradat metric. Sticla se astupãcu un dop de plutã, de care este legat un ºnur, ºi selasã pe verticalã în apã pînã la adîncimea doritã.Printr-o smuciturã a ºnurului, sticla se deschide ºise umple cu apã. Scoasã imediat la suprafaþã, seintroduce în ea termometrul, care este þinut timp de5 minute, apoi se citesc indicaþiile de pe grilã.Determinarea culorii apei se face prin comparareaculorii acesteia cu scara colorimetricã Forel ºiUhle. Aprecierea se poate face ºi cu aproximaþie, fãrãa utiliza scara colorimetricã.Transparenþa apei se mãsoarã cu discul Secchi,confecþionat din tablã vopsitã în alb ºi cu diametrulde 30 cm. Acest disc este suspendat de o sfoarãgradatã metric. Discul se cufundã în apã pînã abiase mai zãreºte. Adîncimea cititã pe sfoarã indicãgradul de transparenþã a apei exprimatã în metri.Echipa a III-a estimeazã forþa distrugãtoarea rîului ºi face mãsurãtori asupra oscilaþiilor denivel al apei, cu ajutorul mirei hidrometrice. Mirase fixeazã în apa curgãtoare pe pilonul unui pod saupe un pilon înfipt în albie, astfel încît ea sã rãmînãîn apã ºi în timpul celei mai mari scãderi de nivel.Echipa a IV-a cerceteazã valea rîului conformurmãtorului algoritm:1. structura vãii, modificarea caracterului ei peunele sectoare ale rîului;2. cercetarea elementelor vãii rîului: luncainundabilã, terasele, malurile; mãsurarea lãþimiiºi înãlþimii lor;3. calcularea unghiului de înclinare a teraselor;4. cercetarea straturilor de roci ce alcãtuiesclunca, terasele ºi malurile rîului.Dupã efectuarea aplicaþiilor de teren, eleviise vor întoarce în clasã, unde vor generaliza ºisistematiza informaþiile culese pentru a desprindeconcluziile necesare.Lecþiile descrise mai sus pun în evidenþãurmãtoarele avantaje:– un interes mai mare al elevilor faþã de o temãobiºnuitã;– implicarea activã în procesul instructiv;– evidenþierea ajutorului reciproc ºi a cooperãrii;– posibilitãþi de autoevaluare ºi de evaluare acolegilor.BIBLIOGRAFIE1. Buzaº, L., Activitatea didacticã pe grupe;Editura Didacticã ºi Pedagogicã, Bucureºti, 1976.2. Cerghit, I., Metode de învãþãmînt, ediþia a II-a;Editura Didacticã ºi Pedagogicã, Bucureºti, 1982.3. Gillse, F., Practica muncii în grupuri; EdituraDidacticã ºi Pedagogicã, Bucureºti, 1975.4. Þîrcovnicu, V., Învãþãmîntul frontal, învãþãmîntulindividual, învãþãmînt pe grupe; EdituraDidacticã ºi Pedagogicã, Bucureºti, 1981.<strong>Didactica</strong> <strong>Pro</strong>..., <strong>Nr</strong>.1, anul 2000MODERNIZAREA LECÞIEI DE GEOGRAFIE PRIN ORGANIZAREA ACTIVITÃÞII ÎN GRUP47