Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
DOCENDO DISCIMUSprindere de autovehicule în Republica Moldova,atunci unde aþi amplasa-o? De ce nu în alt loc?Motivaþi.Acelaºi plan de lucru, la industria electrotehnicãºi electronicã, au ºi grupele a II-a ºi a V-ea, iargrupele a III-a ºi a VI-a – la industria de tractoare ºimaºini agricole.ªeful grupei distribuie cîte o sarcinã pentrufiecare coleg. Rãspunsul se scrie pe o filã ºi sesemneazã. Dupã îndeplinirea acestei sarcini, de lafiece grupã sînt detaºaþi pentru rãspuns în faþa claseicîte 2 elevi. Primul localizeazã pe hartã centreleramurii, completeazã schema structuralã a acesteia.Al doilea elev rãspunde la celelalte întrebãri, evidenþiindfactorii de repartiþie în ramurã. La sfîrºitulrespectivei activitãþi, fiecare grupã prezintã listaelevilor ºi aprecierea lor. Prin urmare, nu numaiprofesorul verificã ºi apreciazã munca efectuatã, darºi elevii sînt antrenaþi în aceastã activitate.LUCRUL ÎN GRUPE (25 minute)1. Enunþarea sarcinilor ºi repartizarea lor în grupe.2. Executarea individualã a sarcinilor (18-20 minute).3. Discutarea sarcinilor individuale în grupe. Fiecareelev face darea de seamã despre munca efectuatã.4. Discutarea sarcinii în integritatea îndeplinirii ei.PREZENTAREA ªI EVALUAREAREZULTATELOR ACTIVITÃÞII.CONCLUZII (15 minute)În timpul prezentãrii unei grupe toatã clasalucreazã cu harta-contur, indicînd centrele ramuriiICM care vor fi numite. Cele trei ramuri vor fi identificateprin trei culori: industria de autovehicule –roºie; industria electrotehnicã ºi electronicã – albastrã;industria de tractoare ºi maºini agricole – verde.Dupã discutarea prezentãrilor, în caiete ºi petablã vor fi notaþi factorii de repartiþie ai industrieiconstructoare de maºini.Exemplul urmãtor concretizeazã aplicabilitateaactivitãþii în grup în timpul desfãºurãrii uneiexcursii la clasa a VIII-a.Excursia: Apele din localitatea natalã (descriereaunui rîu).Evenimentul instrucþional al lecþiei: familiarizareacu noile cunoºtinþe.Strategia didacticã: împãrþirea clasei în patruechipe ºi a sarcinilor respective.Excursia va avea scopuri de cercetare. Eleviiexecutã aplicaþii de teren, legate de mãsurareaadîncimii ºi lãþimii rîului, de determinarea vitezeiapei, debitului apei curgãtoare etc.Sarcinile pe echipe se împart în felul urmãtor:Echipa I aflã debitul apei în rîu.Debitul apei curgãtoare se poate calcula prinmetoda volumetricã ºi prin mãsurarea secþiunii,corelatã cu viteza de curgere. Metoda volumetricã sefoloseºte la determinarea debitului izvoarelor ºi arîurilor mici. În acest scop se construieºte un micbaraj de pãmînt pe care se instaleazã un jgheab.Mãsurãrile încep cînd barajul s-a umplut ºi apa curgepe jgheab cu debitul sãu normal, sub jgheab punînduseun vas cu volumul marcat, dupã care se facecronometrarea timpului de umplere. Începutulcronometrãrii coincide cu introducerea vasului subjgheabul de curgere a apei ºi se sfîrºeºte în momentulîn care vasul s-a umplut. Pentru aflarea debitului seaplicã formula:în care:D – debitul apei în litri pe secundã;V – volumul vasului umplut cu apã;T – timpul cronometrat la umplerea vasuluicu apã.Metoda mãsurãrii adîncimii secþiunii apeirîurilor corelatã cu viteza apei de curgereAceastã metodã se utilizeazã în cazul apelorcurgãtoare cu un debit mare, cum sînt rîurile ºifluviile. Pentru aflarea debitului acestora este necesara se executa, pe o secþiune, atît mãsurãtori de adîncimea apei, cît ºi de vitezã a curgerii. Mãsurãtorile deadîncime se fac în zonele unde apa curge pe toatãsecþiunea. Se procedeazã la întinderea unei sfori pesteapã, care se leagã de douã jaloane fixate pe malurilestîng ºi drept. Pe sfoarã se fixeazã din timp tãbliþe cucifre care indicã distanþele faþã de reper ºi în dreptulcãrora se fac mãsurãtorile de adîncime.Distanþa dintre tãbliþe este în funcþie delãþimea apei curgãtoare. Astfel, la un rîu cu lãþimeade 4 m, tãbliþele pot fi aºezate la distanþe de 25 cmuna de alta. Mãsurãtorile de adîncime se fac cu origlã gradatã. Ele încep prin mãsurarea adîncimiiapei în dreptul tãbliþei 1. Acest rezultat fiind înregistrat,se va trece la tãbliþa 2 etc., pînã se ajunge laultima tãbliþã de pe malul opus. Pentru o mai mareexactitate se poate mãsura încã o datã, la întoarcere,de la tãbliþa iniþialã înapoi. Între datele primeimãsurãtori ºi celei de a doua se va calcula mediaaritmeticã ºi rezultatul se va rotunji spre cifra cu soþ.Formula care se aplicã este:în care Am = adîncimea medie; A1 = adîncimeaîntr-un anumit punct la “dus”; A2 = adîncimeaîn acelaºi punct la “întors”; m=adîncimea exprimatãîn metri.46MODERNIZAREA LECÞIEI DE GEOGRAFIE PRIN ORGANIZAREA ACTIVITÃÞII ÎN GRUP