DOCENDO DISCIMUS– elevii identificã în mod independent aspectele,momentele în care au nevoie de explicaþii (deajutor);– elevii fixeazã pe douã coloane:nu pot încã nu ºtiu încã____________ _________________________ _____________– profesorul analizeazã lucrãrile ºi menþioneazãtoate momentele în care elevii s-au descurcat,dar ºi acelea la care n-au rãspuns corect;– elevii bifeazã (“+”, “!”) în cazul în care lichideazãbreºele;– apoi discutã în echipã momentele rãmaseneclare;– adreseazã întrebãri profesorului privind subiectelela care colegii de echipã n-au pututrãspunde.Dacã, totuºi, elevii sînt apreciaþi cu nota, atuncitrebuie sã se reþinã cã “nota ºcolarã” acordatã deprofesor în cadrul evaluãrii formative trebuie sã aibãrol de diagnozã/prognozã, aspecte proprii învãþãmîntuluiformativ, care asigurã la o altã cotã perfecþionarea/autoperfecþionareaatît a elevilor cît ºi acadrelor didactice.Eficientizarea lecþieide geografie prin organizareaactivitãþii în grupSilvia DRUMEAPetru DRUMEAActivitatea în grup la lecþii constã în declan-ºarea ºi menþinerea unor relaþii de cooperare dintremembrii unui grup în vederea rezolvãrii sarcinilordidactice. Învãþarea pe grupe reprezintã o formã deantrenare colectivã a elevilor, de participare activãa lor la asimilarea ºi fixarea cunoºtinþelor noi. Încadrul clasei se pot organiza mai multe grupe, tuturorpropunîndu-li-se spre rezolvare aceleaºi sau diferiteprobleme. O asemenea formã a muncii stimuleazãºi dezvoltã spiritul de concurenþã, priceperile ºideprinderile de muncã ale elevilor.Însã aplicarea ei nu înseamnã renunþarea larãspunderea personalã, la antrenarea fiecãrui elev înparte, deoarece în aceastã activitate colectivã trebuiesã fie implicaþi ºi elevii cu o însuºitã mai slabã. Susnumitaformã de organizare se poate aplica în oricetip de lecþie, precum ºi în activitãþi extradidactice.În cazul unor astfel de lecþii se realizeazã procesulînsuºirii, fixãrii, aplicãrii cunoºtinþelor ºi formãriipriceperilor ºi deprinderilor. Munca pe grupe reprezintãºi o modalitate de pregãtire prin care elevii îºiînsuºesc tehnici de observare ºi cercetare ºtiinþificã.Instruirea pe grupe se bazeazã pe mai multemetode ºi procedee: problematizarea, învãþarea prindescoperire, lucrul cu harta ºi cu alte surse bibliografice,observaþiile directe etc.Analiza literaturii de specialitate ºi a lecþiilorprofesorilor de geografie demonstreazã cã, în practicã,activitatea în grup a elevilor nu se utilizeazã atîtde des. Acest fapt se explicã, în primul rînd, prininsuficienþa literaturii didactice în problema datã ºi,în al doilea rînd, prin munca voluminoasã ºi complicatãefectuatã de profesor la pregãtirea unor astfelde lecþii.Precum susþinea pedagogul polonez W.Okon,activitatea în grup este propice elevilor între 10 ºi18 ani; mai devreme de 10 ani copiii nu sînt capabilisã-ºi organizeze singuri munca, iar dupã 18 aniactivitatea în grup este eficientã numai în schimbulde pãreri, cercetarea individualã înlocuind-o pe ceaîn grup cu rezultate mai bune. În prezent lucruldiferenþiat în grup este de o mare actualitate, elprezumînd asigurarea unui nivel instructiv prinpãstrarea sarcinilor puse în faþa elevilor.Dificultãþile de organizare a activitãþii în grupsînt legate de:1. constituirea grupelor de elevi cu diferite gradede asimilare a cunoºtinþelor;2. stabilirea diferitelor sarcini cu grade diverse decomplexitate;44EVALUAREA FORMATIVÃ: ASPECTE PRACTICE
DOCENDO DISCIMUS3. selectarea sarcinilor de bazã ºi suplimentare;4. alegerea procedeelor de activizare a elevilorîn timpul examinãrii rãspunsurilor din grup.Una din condiþiile de bazã ale formei descrisede noi þine de gruparea corectã a elevilor. Grupelese completeazã din elevi cu diferite niveluri deasimilare a cunoºtinþelor, avînd în frunte unul ceînvaþã mai bine. Grupele eterogene obþin rezultatebune, pentru cã activitatea în comun a elevilor cudiferite niveluri de asimilare a cunoºtinþelor duce laconsolidarea relaþiilor dintre ei. La îndeplinireasarcinilor problematizate grupele eterogene sînteficiente cînd clasa are un nivel avansat. În cazcontrar, activitatea va fi unilateralã, cel mai puþinpregãtiþi fiind neimplicaþi. S-a demonstrat în mod experimentalcã activitatea diferenþiatã în grup esteeficientã cînd grupele sînt omogene. Pentru ca toþielevii sã lucreze este necesar ca sarcinile instructivesã se diferenþieze. Existã douã direcþii posibile dediferenþiere a acestora.Prima - diferenþierea ajutorului acordat elevilorde profesor. Activitatea în grup este mai eficientãla lecþiile de recapitulare ºi sistematizare a cunoºtinþelor.Elevii nu numai îºi fixeazã în memorie cuno-ºtinþele pe care le-au acumulat, dar ºi capãtã altelenoi, pe calea generalizãrii. De aceea sarcinile ce-iorienteazã pe elevi spre aplicarea cunoºtinþelor într-onouã situaþie au un rol important. În toate grupelese vor formula sarcini cu acelaºi grad de dificultate,dar pentru fiecare volumul de instrucþiuni, relativela îndeplinirea sarcinii date, va fi diferit. Grupeleavansate vor beneficia doar de un minimum deinstrucþiuni. Celor de nivel mediu li se va propuneun plan (privitor la consecutivitatea etapelor deîndeplinire a lucrului). Grupelor cu un nivel inferiorde asimilare a cunoºtinþelor li se vor da indicaþii ºiinstrucþiuni mai amãnunþite, li se vor arãta ºiizvoarele de informare. De exemplu, la tema “<strong>Pro</strong>blemeleglobale ale omenirii” (clasa a XI-a) elevilorli se va propune sã caracterizeze una dintre problemeleactuale ale civilizaþiei noastre. Pentru fiecaregrupã gradul de detaliere a instrucþiunilor va fidiferit. Celor din prima grupã, cu nivel superior deasimilare a cunoºtinþelor, li se va propune sãalcãtuiascã planul caracterizãrii. Grupelor a doua ºia treia, cu nivel mediu de asimilare a cunoºtinþelor,li se va da planul caracterizãrii:1. Esenþa problemei ºi starea actualã;2. Cauzele ce au generat aceastã problemã;3. Cãile de rezolvare a respectivei probleme îndiferite state.Elevilor din grupa a patra, cu nivel inferiorde asimilare a cunoºtinþelor, li se vor da sarcini maiuºoare.A doua direcþie este diferenþierea dupã gradulde complexitate a sarcinii.Elevilor li se propun sarcini ce coincid dupãscopul didactic ºi conþinut, dar se deosebesc dupãcaracterul activitãþii intelectuale solicitate.Cei din grupele cu un nivel avansat de asimilarea cunoºtinþelor pot îndeplini sarcini problematizate.În cele cu o reuºitã medie se propun sarcini,orientate spre aplicarea cunoºtinþelor, priceperilor“dupã model”. Elevilor cu un nivel inferior deasimilare a cunoºtinþelor li se dau sarcini de reproducerea cunoºtinþelor similare celor din manual, hartãsau alte izvoare de informare.Grupele de elevi se formeazã pe o perioadãanumitã. Cei din grupele cu un nivel de însuºireinferior pot ajunge în grupele cu o însuºire superioarã,dacã obþin rezultate bune.Urmeazã un exemplu de activitate în grup lasubiectul “Industria construcþiei de maºini ºi aprelucrãrii metalelor”, clasa a XI-a.Evenimentul instrucþional al lecþiei: familiarizareacu noile cunoºtinþe.Secvenþã din demersul didactic: Clasele încare sînt cîte 30 de elevi se împart în 6 grupe (a cîte5 elevi în grupã). Fiecãrei grupe i se repartizeazãplanul de lucru. Grupele I ºi a IV-a, a II-a ºi a V-ea,a III-a ºi a VI-a au aceleaºi sarcini, ceea ce oferã posibilitateade a se aplica principiul paralelismului,deci de a se formula rãspunsuri mai corecte.CAPTAREA ATENÞIEI (5 minute)Elevii îºi pregãtesc manualele ºi atlasele pentrulecþie. <strong>Pro</strong>fesorul anunþã cã ei se vor organiza îngrupe a cîte 5 elevi. Apoi le sînt aduse la cunoºtinþãobiectivele lecþiei respective. Fiecãrei grupe i se repartizeazãplanul de lucru, în scris, ºi materialele necesare.Grupele I ºi a IV-a vor studia industria deautovehicule; grupele a II-a ºi a V-ea – industriaelectronicã ºi electrotehnicã; grupele a III-a ºi a VI-a– industria de tractoare ºi maºini agricole.Planul de lucru pentru grupele I ºi a IV-aÎntocmiþi o scurtã prezentare a industriei deautovehicule.1. Elaboraþi schema structuralã a industriei deautovehicule.2. Importanþa ramurii în ICM ºi în economiamondialã. Particularitãþile producþiei moderne.3. Construiþi graficul ritmului de dezvoltare aindustriei de autovehicule.4. Evidenþiaþi factorii repartiþiei industriei deautovehicule folosindu-vã de hãrþi, manuale,materiale din presã etc.5. Geografia industriei de autovehicule. Indicaþipe harta-contur centrele ramurii respective.6. Perspectivele dezvoltãrii industriei de autovehicule.<strong>Pro</strong>blemele subramurii.7. Dacã aþi avea posibilitate sã fondaþi o între-<strong>Didactica</strong> <strong>Pro</strong>..., <strong>Nr</strong>.1, anul 2000MODERNIZAREA LECÞIEI DE GEOGRAFIE PRIN ORGANIZAREA ACTIVITÃÞII ÎN GRUP45