QUO VADIS?hectare, creºte o pãdure tînãrã de salcîmi, plopi, sãlcii etc.Oamenii din sat udã pe timp de secetã copacii, îi curãþã delãstarii de prisos, cosesc iarba de pe suprafeþele ce le-au fostdate în arendã pe un termen de 15 ani. De fapt, plantînd opãdure care prinde la putere, sãtenii au demonstrat cã primainvestiþie fãcutã de FISM (reparaþia drumului principal dincentrul localitãþii) este eficientã, cã pot avea grijã ºi folosicu pricepere ceea ce le aparþine. Din cei aproximativ 5000de locuitori 1200 au contribuit la colectarea investiþiei. Audat un ban, ºi-au suflecat mînecile… Acum merg pe un drumlarg, cu borduri vãruite ºi se bucurã cã au reuºit sã stopezealunecãrile de teren.Alte localitãþi, cum ar fi Giurgiuleºti, Manta, SloboziaMare, Roºu, Vadul lui Isac (Cahul), au implementat microproiectede consolidare a terasamentului prin plantareaculturilor silvice. În aceste sate, pe terenuri agresive aufost plantaþi circa 180 mii de puieþi din cei peste 500 miisãdiþi în cadrul microproiectelor ecologice FISM.Contractele de performanþã –continuarea implicãrii populaþieiAsemenea contracte au fost încheiate cu 40 de sate.Ele prevãd crearea unor fonduri comune de durabilitatea microproiectului implementat pe o perioadã de doi ani.FISM alocã atît cît colecteazã comunitatea, dar nu maimult de 1000 de dolari – bani utilizaþi pentru perfecþionareacadrelor, înfiinþarea fondurilor de carte, organizareacãlãtoriilor de studii etc. Un loc aparte revinediferitelor activitãþi ecologice, cum ar fi curãþirea ºiamenajarea fîntînilor, semãnatul ierbii, plantarea puieþilor,înverzirea teritoriilor, abonarea la revistele despecialitate, desfãºurarea seminariilor etc. Iatã doarcîteva exemple: la Ucrainca (Cãuºeni) în cadrul seminariilorecologice au fost invitaþi experþi în domeniu ºicei mai vestiþi fîntînari din sat; la Borceag (Cahul) a fostînverzit teritoriul de lîngã fîntîna artezianã ºi amenajatemai multe izvoare; la Antoneºti (ªtefan-Vodã), de-alungul drumului reparat cu suportul FISM, au fostplantaþi copaci ºi arbuºti decorativi.În aceste activitãþi se implicã o parte considerabilãa populaþiei care, dupã ce a contribuit la soluþionarea uneiprobleme stringente a satului cu bani, muncã sau materiale,conºtientizeazã necesitatea pãstrãrii ºi multiplicãriirezultatelor obþinute. Aproape douã treimi din localitãþilece au valorificat surse financiare oferite de FISM, audezvoltat mai departe microproiectele implementate,activitãþile din domeniul ecologic nelipsind în majoritateacazurilor.Planificarea activitãþilor – luciditate în acþiuneToate localitãþile rurale, în care consultanþii FISM aufacilitat procesul de elaborare a planului de dezvoltare social-economicã,se confruntã cu diverse probleme ecologice.Planurile elaborate conþin direcþii strategice deinteres comunitar, una dintre ele vizînd modalitatea desoluþionare a problemelor menþionate.Comunitãþile identificã problemele de sine stãtãtor,proiecteazã acþiunile ce trebuie întreprinse, îºi asumã prinpersoane concrete responsabilitãþi ºi cautã mijloacelenecesare pentru eliminarea surselor de poluare a apei,solului etc. Locuitorii de la Hãsnãºenii Noi (Drochia) ºiaupropus sã lichideze o gunoiºte neautorizatã, sã amenajezeun parc ºi fîntînile din sat. Cei de la Chiºcãreni(Sîngerei) au elaborat un adevãrat plan de salubrizare alocalitãþii, care prevede finisarea construcþiei sistemuluide canalizare ºi a staþiei de epurare a apelor reziduale,înfiinþarea a douã gunoiºti autorizate, recultivarea terenuriloragricole, înverzirea ºi amenajarea stadionului ºi aparcului. Interesant ºi-au formulat intenþiile locuitorii dinIezãrenii Vechi (Sîngerei): Fiecare om sãdeºte un pom.Pentru a implica populaþia, ei pun accentul pe instruire ºisensibilizare, moment extrem de important în condiþiilecînd datele statistice sînt necruþãtoare: la sfîrºitul anilor70 ai secolului trecut 15% din teritoriul republicii eraacoperit cu pãduri, astãzi – doar 9% (în þãrile europenesuprafeþele împãdurite depãºesc 30%).Multiplele exemple ne permit sã constatãm cã, deºicontinuã tãierea ilicitã a pãdurilor, degradarea soluriloretc., o parte tot mai mare a populaþiei din republicãînþelege gravitatea problemelor ecologice ºi se angajeazãplenar în soluþionarea lor.Competiþia deschisã – cel mai bun stimulentPentru a susþine spiritul de iniþiativã al comunitãþilorîn direcþia soluþionãrii problemelor de mediu ºi conºtientizãriiimportanþei anumitor activitãþi pentru sãnãtateageneraþiei în creºtere, FISM a lansat un nou concurs.Recent, prin decizia Consiliului Naþional de Coordonarea Proiectului FISM, au fost efectuate totalurile acestuiaºi desemnate ºcolile cu teritoriul cel mai bine amenajat.Concursul, anunþat încã în primãvara anului curent, s-adesfãºurat pe o perioadã mai îndelungatã, pentru a oferimai mult timp plantãrii copacilor, arbuºtilor, florilor,aducerii în ordine a teritoriului aferent ºcolilor.La concurs au participat 137 de ºcoli din toatã republica,fiind selectate 32. Prezintã interes faptul cã în fiecareraion au fost create comisii de evaluare independente, încomponenþa cãrora au fost incluºi directorii instituþiiloraflate în concurs ºi cîte un reprezentant al direcþiei raionalede învãþãmînt. Evaluarea s-a axat pe criterii unice,concurenþii fiind puºi în condiþii egale. Comisiile respectiveau vizitat toate ºcolile participante.În curînd învingãtorilor li se va distribui 150 de seturide mobilier ºcolar, cu un cost total de peste un milionde lei, ºi 10 seturi de inventar sportiv, în sumã de pînã la30 mii lei fiecare. Evident, premiile vor ajunge în comunitãþilecare au dat dovadã de mai multã asiduitate, undespiritul comunitar a unit pedagogii, elevii, pãrinþii,sãtenii în jurul unei idei comune – îmbunãtãþirea condiþiilorde instruire a copiilor. Cei care nu sînt încã printreînvingãtori, nu trebuie sã se descurajeze: vor avea18PARTICIPAREA – MODALITATE EFICIENTà DE SOLUÞIONARE A PROBLEMELOR ECOLOGICE
QUO VADIS?posibilitate sã participe la alte concursuri. Important estesã persevereze în continuare, învãþînd de la vecini.Studiu de caz – satul Zorile (Orhei)Acest sat are aproximativ 1360 de locuitori, inclusiv213 copii. La adunarea generalã a populaþiei, participanþiis-au pronunþat pentru soluþionarea problemei privindaprovizionarea cu apã potabilã.Costul microproiectelor implementate cu suportulFISM este de peste 775450 lei. Investiþia satului depãºeºte117 mii lei.Primul microproiect a avut drept obiectiv construcþiaºi reparaþia apeductului, iar cel de al doilea – înverzireazonei sanitare ºi ameliorarea sistemului de aprovizionarecu apã potabilã. În cadrul respectivelor microproiecte aufost reabilitate douã fîntîni arteziene, construite reþele deaprovizionare cu apã potabilã cu o lungime de peste 3900metri, înlocuitã conducta veche din azbest cu þevi depolietilenã pe o lungime de 1341 metri.De-a lungul apeductului, pe o pantã unde persistãpericolul alunecãrilor de teren, vor fi sãdiþi puieþi, iar peteritoriul zonelor de protecþie va fi semãnatã iarbã.În urma implementãrii microproiectelor date locuitoriisatului au obþinut acces la apã potabilã de calitate înaltã.Pînã în prezent la reþea a fost conectatã ºcoala ºi circa 80 %din gospodãriile individuale. Cheltuielile pentru conectareºi instalarea contoarelor necesare pentru evidenþa consumuluide apã sînt suportate de cãtre beneficiari.Implementarea microproiectelor susþinute financiar deFISM a impulsionat dezvoltarea comunitãþii. Locuitoriisatului au devenit mai încrezãtori în forþele proprii, maideschiºi spre colaborare ºi predispuºi spre asumareadiferitelor responsabilitãþi.În comunitate a fost creatã Asociaþia obºteascã Apãvie, care, în colaborare cu Asociaþia naþionalã a tinerilormanageri, a organizat cursuri de instruire pentru toþidoritorii. Prin intermediul asociaþiei au fost procuraþi ºisãdiþi puieþi în centrul satului; a fost înverzitã o porþiunede drum ce duce spre cimitir. De asemenea, sînt întreprinsemãsuri de consolidare a capacitãþilor asociaþiei obºteºti,de menþinere în stare bunã a apeductului, de atragere ainvestiþiilor din exterior, precum ºi diverse activitãþicomunitare.Paralel cu implementarea microproiectelor de aprovizionarea localitãþii cu apã potabilã a fost construitã olinie electricã cu o lungime de 660 de metri, cheltuielilede 55 mii lei fiind suportate de comunitate. Din surselefinanciare oferite de Consiliul raional Orhei ºi celecolectate de comunitate s-au mai construit 1100 metri deapeduct, cu un cost de circa 22 mii lei; pe teritoriul zonelorde protecþie a fintînilor arteziene sãtenii au înãlþat douãrãstigniri frumoase; a fost construitã ºi pusã în funcþiuneo oloiniþã.În anul curent, la ºcoala din localitate a fost deschisão clasã Pas cu Pas. Comunitatea a cîºtigat de la FundaþiaSOROS-Moldova o bibliotecã în valoare de 400 de dolari,iar Direcþia silvicã Teleneºti finanþeazã cu 5000 de lei unproiect de înverzire a satului.Asociaþia obºteascã Apã vie a aderat la Reþeaua debeneficiari FISM în zona de centru a republicii.În loc de concluziiAcordînd suport financiar pentru soluþionarea problemelorecologice, FISM:• stimuleazã interesul ºi participarea comunitãþilorla identificarea, protejarea ºi valorificarea resurselornaturale locale;• încurajeazã crearea parteneriatelor comunitare înacest scop;• dezvoltã capacitãþile comunitãþilor privind folosirearaþionalã a resurselor naturale;• contribuie la aplicarea standardelor menite sãîmbunãtãþeascã calitatea mediului ºi la armonizarealegislaþiei ecologice în vigoare cu cea dinþãrile dezvoltate;• promoveazã modele ºi practici de succes în soluþionareaproblemelor ecologice;• cultivã dragostea pentru frumos.Didactica Pro..., Nr.6(22) anul 2003PARTICIPAREA – MODALITATE EFICIENTà DE SOLUÞIONARE A PROBLEMELOR ECOLOGICE19