EXERCITO, ERGO SUMsinteză, evaluare. Actualmente, gradul de utilizare acalculatorului la lecţii este destul de scăzut, acesta Þindfolosit pentru prezentări, dar de cele mai multe ori – dreptsursă de elaborare a mijloacelor instrucţionale sau deinformare în cazul conexiunii la Internet.Ideea ce o dezvoltăm în continuare ţine de introducereaelementelor de soft educaţional în procesulde predare-învăţare-evaluare din perspectiva lecţiei detransmitere a noilor cunoştinţe. Modelul este valabilşi pentru alte structuri didactice, adaptate în manierăproprie, creativă. Acest model ar avea următoarelecomponente:a) Captarea atenţiei: evocarea prin imagini auditiveşi vizuale; crearea unei situaţii-problemă;stabilirea asocierilor libere dintre imaginea depe ecran şi propria viziune; Ghici ce este în cutie,sipeţel, gentuţă? (apare mascota lecţiei care este,de obicei, una animată); excursie virtuală prinanumite localităţi.b) Anunţarea subiectului şi a obiectivelor lecţiei:anunţarea obiectivelor într-o variantă animată,dinamică; invocarea cuvîntului/cuvintelor-cheieprintr-un obiect ascuns (va apărea în următoruldiapozitiv); decodificarea subiectului lecţieiprintr-o imagine de tip puzzle.c) Reactualizarea structurilor anterioare: prezentarede imagini necesare a Þ decodiÞcate; crearea uneisituaţii-problemă; gruparea informaţiilor într-oanumită structură; alegerea unei variante din 3-4propuse; formularea întrebărilor de reactualizare.d) Prezentarea conţinutului: prezentare de imaginiauditive şi vizuale; prezentarea stiuaţiei-problemăprin care elevii vor descoperi subiectul; analizaunei imagini care sugerează conţinutul deasimilat; plasarea unor expresii lacunare, urmatede diapozitive cu răspunsul corect; plasarea noilordeÞniţii, reguli, proprietăţi; explicarea noţiunilor,cuvintelor noi cu ajutorul imaginilor; lectura unuitext, a informaţiei; lectura ghidată a textului cuîntrebări de rigoare: Ce credeţi că s-a întîmplat maideparte? Ce s-a întîmplat realmente?; prezentareaunor situaţii de opţiune, de alegere.e) Dirijarea învăţării: prezentarea imaginilorauditive şi vizuale în baza cărora se vor iniţiadezbateri; lansarea discuţiilor în baza uneisituaţii-problemă, prezentată grafic, animat;stabilirea asocierilor libere dintre imaginea depe ecran şi propria viziune; reflecţie în bazaunui aforism, a unei situaţii codiÞcate; excursievirtuală prin anumite localităţi; prezentare deimagini necesare a fi decodificate; grupareainformaţiilor într-o anumită structură; alegereaunei variante din 3-4 propuse; întrebări euristice;expresii lacunare, urmate de diapozitive curăspunsul corect; definiţii, reguli, proprietăţicare necesită a Þ explorate sau exempliÞcate;explicarea noţiunilor, cuvintelor noi cu ajutorulimaginilor; analiza situaţiilor de explorare (text,imagine, formulă, etc.); prezentarea unor situaţiide opţiune.f) Obţinerea performanţelor: aclamarea noţiunilorcorecte de pe diapozitive (se aplaudă, apoi semotivează); înregistrarea selectivă a unor noţiuninou învăţate (ce apar la ecran).g) Feedback-ul: transformarea unor enunţuri dupămodelul de pe ecran; redactarea unui eseupe baza unei imagini; completarea unor ideiapărute la ecran; organizarea de jocuri cu sarcinialgoritmizate, de performanţă, de integrare acunoştinţelor asimilate.h) Bilanţul lecţiei prin evaluarea Þnală a elevilor, alecţiei: test-fulger cu imagini şi întrebări (resursetemporale limitate, 30 sec. pentru Þecare imagine);test-grilă cu 5 întrebări; minitest cu imaginice necesită a fi explicate verbal în baza celorachiziţionate; eseu nestructurat pe baza cuvintelorcheie(expresii, imagini, scheme graÞce, picturicelebre) din diapozitiv; eseu structurat pe bazaalgoritmului propus şi proiectat într-un diapozitivsau cîteva care se succed; acordarea diplomelorvirtuale pentru cei care au lucrat foarte bine;acordarea cadourilor virtuale (flori, dulciuri,medalii, coşuri cu ßori, un buchet de baloane)pentru elevii activi; aplauze-audio pentru eleviiharnici; acordarea de mascote supărate elevilor careau fost pasivi; diapozitive cu proverbe codiÞcatede încurajare, de felicitare, de recomandare.i) IntensiÞ carea retenţiei: organizarea de jocuri cusarcini algoritmizate; de performanţă.j) Asigurarea retenţiei şi a transferului (explicareatemei de casă): organizarea de jocuri de integrarea cunoştinţelor asimilate; eseu nestructurat înbaza cuvintelor-cheie (expresii, imagini, schemeigraÞce, unei picturi celebre) apărute în diapozitiv;eseu structurat în baza algoritmului propus şiproiectat într-un diapozitiv sau cîteva care sesucced.Impactul utilizării TIC pe parcursul lecţiei constă înparcurgerea programului de instruire fără bariere de timp(acestea Þind, de multe ori, adevărate „piedici” în caleasuccesului şcolar). Astfel, procesul instructiv-educativpoate Þ organizat într-o cheie modernă şi eÞcientă, cuoportunitatea realizării unui şir de operaţii didacticeimportante care ţin, cu precădere, de evaluare, dar şi dedezvoltarea creativităţii elevilor. Cadrele didactice auposibilitatea chestionării elevului într-o manieră originalăşi cu randament maxim pentru identiÞcarea lacunelorîn procesul de învăţare a noului conţinut; simulării unor96UN MO<strong>DE</strong>L <strong>DE</strong> UTILIZARE A CALCULATORULUI ÎN PROCESUL INSTRUCTIV
EXERCITO, ERGO SUMprocese şi fenomene în mişcare prin imagini animateşi suplinirea, în felul acesta, a unor demonstraţii experimentale;suscitării interesului faţă de nou, eliminîndriscul ca elevul să se plictisească sau ca activitatea săintre în rutină; stimulării imaginaţiei.Utilizarea TIC favorizează implicarea directă aeducabilului în actul învăţării, acesta devenind subiectal învăţării. În afara oricăror discuţii este dezvoltareaunei gîndiri logice, căci a şti ce să-i ceri sistemului decalcul impune o ordonare superioară a gîndirii. Prezentareacu ajutorul TIC a unor variate exemple sau modeleasociate unei secvenţe de lecţie contribuie la optimizareapredării, la impulsionarea creativităţii, a spiritului participativşi anticipativ al celui care studiază. Momentul cestabileşte un parteneriat echitabil între profesor şi eleveste respectarea ritmului propriu de învăţare a elevului.În cele din urmă, dar nu în ultimul rînd, lista efectelorinclude şi obiectivitatea în aprecierea rezultatelor şi aprogreselor obţinute.Cele menţionate mai sus vin să sprijine ideea utilizabilităţiiraţionale şi eÞciente a tehnologiilor informaţionaleale comunicării în demersul instrucţional.REFERINŢE BIBLIOGRAFICE:1. Cerghit, I., Sisteme de instruire alternative şicomplementare – Stiluri şi strategii, Buc., Ed.Aramis, 2002.2. Ionescu, M.; Radu, I.; Salade, D., Dezbateri dedidactică aplicată, Ed. Presa Universitară Clujeană,1997.3. Joiţa, E., Pedagogie şi elemente de psihologieşcolară, Craiova, Ed. Arves, 2003.4. Law, N.; Pelgrum, W.J. & Plomp, T. (eds.), Pedagogyand ICT use in schools around the world:Findings from the, IEA SITES, 2006.5. Maciuc, I., Formarea continuă a cadrelor didactice,Craiova, Ed. Omniscop, 1998.Omul poartă centrul lumii Þ zice în orice punct cuprinsîn spaţiul ocupat de trupul său; centrul lumiisentimentale şi intelectuale îl poartă în conştiinţa sa.(Garabet Ibrăileanu)Cunoaştere înseamnă împlinire; a cunoaşte este a Þ.(Osho)Ştiinţa, prin însăşi natura sa, e singurul lucru pe caretrîntorii nu-l pot căpăta prin munca altora. Rodulmuncii de a învăţa nu poate Þ furat de altul. (GarabetIbrăileanu)Educaţia este crearea metodică a obişnuinţei de a gîndi.(Enest Dimnet)Ce teorie a cunoaşterii adopţi este un pas de o importanţăenormă pentru viaţa spirituală, căci teoriacunoaşterii nu este o simplă teorie între multe altele,ci începutul strălucit sau dezastruos al unei adînci saumărginite concepţii despre lume.(Lucian Blaga)Sîntem limitaţi nu de abilităţile noastre, ci prin viziuneanoastră. (Gian Carlo Menotti)Viziunea fără acţiune este doar un vis. Acţiunea fărăviziune este doar timp pierdut. Viziunea însoţită deacţiune poate schimba lumea. (Joel Barrer)Şcoala, care ţine pas cu vremea grăbită, va trebui săşitatueze pe frunte cele două cuvinte: „echivalenţaculturilor”. E un crez ce deschide perspective şi dezmărgineştecugetul...Cei mai mulţi oameni mari nu s-au ferit de inßuenţelealtora asupra lor. Dimpotrivă: şi-au deschis largferestrele ca să intre în camera lor cît mai mult aer cumiresme din toate vînturile.(Lucian Blaga)A studia şi a nu gîndi este o risipă. A gîndi şi a nustudia este periculos. (Confucius)Unde duce gîndirea fără experimentare, ne-a arătat evulmediu, însă secolul aceste e menit să ne lase să vedemunde duce experimentarea fără gîndire şi ce se alegedin educaţia tineretului care se mărgineşte la Þzică şichimie. (Arthur Schopenhauer)Cultura nu înseamnă să citeşti mult, nici să ştii multe;înseamnă să cunoşti mult. (Fernando Pessoa)Păstrează-ţi visele vii. Înţelege că pentru a realiza cevatrebuie să ai credinţă şi încredere în tine, viziune, muncă,determinare şi dăruire. Aminteşte-ţi că toate lucrurilesînt posibile pentru cei care cred. (Gail Devers)Frumuseţea intelectuală un înseamnă a şti multe, ci aşti ceea ce trebuie; frumuseţea sentimentală nu stă înviolenţa pasiunilor, ci în naturaleţea lor; frumuseţeaplastică un se aßă în perfecţiunea exterioară după tipurisculpturale, ci în concordanţa formelor cu purtarea.(Angel Ganivet)<strong>Didactica</strong> <strong>Pro</strong>..., Nr.2-3(54-55) anul 2009UN MO<strong>DE</strong>L <strong>DE</strong> UTILIZARE A CALCULATORULUI ÎN PROCESUL INSTRUCTIV97
- Page 5 and 6:
QUO VADIS?Cu o anumită întîrzier
- Page 7:
QUO VADIS?fapt, la fel ar aÞrma da
- Page 10 and 11:
QUO VADIS?nu-şi piardă - pe parcu
- Page 12 and 13:
QUO VADIS?PROFESORUL ŞI NOUA ÎNŢ
- Page 14 and 15:
EVENIMENTE PRO DIDACTICAIntegrare E
- Page 16 and 17:
EVENIMENTE PRO DIDACTICAServicii la
- Page 18 and 19:
EVENIMENTE PRO DIDACTICAProiecte lo
- Page 20 and 21:
EX CATHEDRAEducaţia intelectuală
- Page 22 and 23:
EX CATHEDRAunei naţiuni… (5, p.
- Page 24 and 25:
EX CATHEDRAurmătoarea structură g
- Page 26 and 27:
EX CATHEDRAtinţele anterioare ale
- Page 28 and 29:
EX CATHEDRAconceptelor ştiinţiÞc
- Page 30 and 31:
EX CATHEDRAnumai să aplice modele
- Page 32 and 33:
EX CATHEDRAaÞrmă că unele persoa
- Page 34 and 35:
EX CATHEDRAun ritm progresiv, nu nu
- Page 37 and 38:
EX CATHEDRADin perspectiva instruir
- Page 39 and 40:
EX CATHEDRAEtapa a III-a: Studiul i
- Page 41 and 42:
EX CATHEDRAprezentarea soluţiei co
- Page 43 and 44:
EX CATHEDRATabelul 1. Modelul didac
- Page 45 and 46:
EX CATHEDRAProgramul de pregătire
- Page 47 and 48: EX CATHEDRAACCEPŢIUNI MODERNE ASUP
- Page 49 and 50: EX CATHEDRAde codiÞcare a comenzil
- Page 51 and 52: EX CATHEDRACONCLUZII:• Conexiunea
- Page 53 and 54: EX CATHEDRAPrelucrînd răspunsuril
- Page 55 and 56: EDUCAŢIE DE GENperspectiva educaţ
- Page 57 and 58: EDUCAŢIE DE GEN- să conştientize
- Page 59 and 60: EDUCAŢIE DE GEN• lider - îşi f
- Page 61 and 62: EDUCAŢIE DE GENCare dintre condiţ
- Page 63 and 64: EDUCAŢIE DE GENAnexa 5. „Păi, u
- Page 65 and 66: EDUCAŢIE DE GENcu suportul Þnanci
- Page 67 and 68: EDUCAŢIE DE GENÎn cadrul proiectu
- Page 69 and 70: MANAGEMENT EDUCAŢIONALDirectoareaD
- Page 71 and 72: MANAGEMENT EDUCAŢIONALÞlozoÞcă
- Page 73 and 74: PENTRU O FORMARE CONTINUĂ DE CALIT
- Page 75 and 76: PENTRU O FORMARE CONTINUĂ DE CALIT
- Page 77 and 78: INCLUSIV EUPractici incluzive de ed
- Page 79 and 80: INCLUSIV EUAceasta a răbdat pînă
- Page 81 and 82: INCLUSIV EUmezina, la fel ca iedul
- Page 83 and 84: EXERCITO, ERGO SUMDiscuţii contrad
- Page 85 and 86: EXERCITO, ERGO SUMo situaţie Þnal
- Page 87 and 88: EXERCITO, ERGO SUMTabelul 1. Valori
- Page 89 and 90: EXERCITO, ERGO SUMFigura 1. Aspecte
- Page 91 and 92: EXERCITO, ERGO SUMRaduPovestea e in
- Page 93 and 94: EXERCITO, ERGO SUMPagina de jurnalA
- Page 95 and 96: EXERCITO, ERGO SUMDezvoltarea creat
- Page 97: EXERCITO, ERGO SUMÎn economia ţă
- Page 101 and 102: DEZVOLTAREA, GÎNDIRII CRITICEa unu
- Page 103 and 104: DEZVOLTAREA GÎNDIRII CRITICEc) pă
- Page 105 and 106: DEZVOLTAREA GÎNDIRII CRITICEÎn r
- Page 107 and 108: DICŢIONARfundamentale şi instrume
- Page 109 and 110: DICŢIONARtinderea la nivel de conc
- Page 111 and 112: Schimbări de paradigmă în teoria