EXERCITO, ERGO SUMSarcina 6 (cl. IX-XI). Răspundeţi la întrebările de mai jos şi pe orizontala evidenţiată veţi obţine numele defamilie al unui chimist rus (Butlerov).123456781. Element chimic, considerat regele lumii vii.2. <strong>Pro</strong>ces de încălzire a cauciucului cu sulf.3. Amestec natural de hidrocarburi.4. Numele de familie al inventatorului dinamitei.5. Chimist rus, care a obţinut pentru prima datăcauciucul sintetic.6. Oxidarea biochimică a vinului provoacă procesulde... .7. Soluţia amoniacală de oxid de argint se numeştereactiv... .8. Arbore de cauciuc, originar din Brazilia.Răspuns: carbon, vulcanizare, petrol, Nobel, Lebedev,oţetire, Tollens, hevea.Pentru a stimula interesul liceenilor, pentru a-i îndemna spre descoperire şi creaţie le propun să citească „Aventurilelui Atomică” de Ion Vatamanu.Prezint în continuare cîteva lucrări ale discipolilor mei:Sistemul periodic pare a Þ fermecatDar nu ... el este colorat!Negre sînt metalele...Roşu ce să semniÞce oare?Culoarea unei ßori de cicoare?Nu, e imposibil aşa să Þe,Căci culoarea ei e albăstrie.Nemetale, nemetale ele sînt!E o temă interesantăCe trebuie cercetată!(Ana Copacinschi, cl.a IX-a)a) despre nemetaleSînt carbon!În frunze şi la lumină,Fabric glucoză şi celuloză,Meşteresc în subsolGaze şi petrol,Îmi clădesc viaţa din celuleŞi născocesc mereu formule.(Lia Namesnic, cl.a IX-a)Sodiu este un metal.Clorul este un gaz.Împreună dacă-i veziAsta-nseamnă în chimieSare de bucătărie!Amoniacul este un gaz incolor,Cu miros înţepător.Decît aerul mai uşor,Dar foarte folositor.Interacţionează destul de bineÎnsă nu cu orişicine.b) despre substanţeAre o largă utilizareÎn calitate de îngrăşăminte minerale:Plantele din ce trăiesc şi cu ce se hrănesc?În sol introduc amoniacCa să le Þe lor pe plac.Pentru pregătirea preparatelor medicinaleŞi, nu în ultimul rînd, la sudare.Substanţe multe sînt pe lumeNimeni nu le ştie pe toate pe nume.Au denumiri variateDe parcă ar Þ fermecate.(Alina Tudos, cl. a X-a)94<strong>DE</strong>ZVOLTAREA CREATIVITĂŢII ÎN CADRUL ORELOR <strong>DE</strong> CHIMIE
EXERCITO, ERGO SUMÎn economia ţărilor dezvoltate,Metalele joacă roluri importante:Cel mai utilizat este ÞerulŞi aliajele lui – fonta şi oţelul.Organismul nostru posedă o mulţime de metale,Care alcătuiesc elementele vitale.Excesul sau insuÞcienţa lor<strong>Pro</strong>duc apariţia bolilor.c) despre metaleAurul, platina şi argintul,Strălucesc pe tot pămîntul.Au o vrajă uimitoareŞi-l ademeneşte pe Þecare.(Angela Negru, cl. a X-a)Aceste creaţii îmbogăţesc emoţional şi informaţionallecţiile: ele sînt captivante şi permit memorizareamai uşoară a conţinutului curricular, elimină şablonulşi monotonia. La evaluarea respectivelor produse punîn valoare efortul Þecărui participant, fără a recurgela criterii de apreciere, precum ,,frumos” şi ,,urît” sau,,bine” şi ,,rău”, menţin o atmosferă de respect pentrutoate lucrările.Sîntem profesori şi scopul muncii noastre, indiferentde obiectul predat, este educarea unor personalităţi cugîndire creativă, ßexibilă. Atunci cînd începem o nouăzi de lucru, să nu uităm: creativitatea elevilor se alimenteazădin creativitatea profesorului, iar utilizarea unormetode interactive contribuie la dezvoltarea gîndirii, acapacităţilori de analiză, de sinteză şi de deducţie, laformarea deprinderilor de investigaţie.Sper că sarcinile puse la dispoziţia profesorilor dechimie vor diversiÞca activităţile la clasă, vor favorizadezvoltarea gîndirii independente şi creative a elevilor.Or, „e o lege a educaţiei omului de a nu se mulţumi cuceea ce a învăţat de la vechii maeştri, ci, pornind de laceea ce a învăţat, să caute să gîndească şi să creeze elmai departe.” (C. Daicoviciu)REFERINŢE BIBLIOGRAFICE:1. Chimie. Curriculum pentru învăţămîntul liceal,Ch., Ed. Univers pedagogic, 2006.2. Cristea, S., Dicţionar de pedagogie, Ch.-Buc.,Ed. ASE, 2000.3. Fryer, M., Predarea şi învăţarea creativă, Ch.,Ed. Uniunii Scriitorilor, 1996.Un model de utilizare acalculatorului în procesulinstructivValeriu CAVCALIUCInstitutul de Ştiinţe ale EducaţieiUtilizabilitatea Tehnologiilor informaţionale alecomunicării (TIC) se bazează pe o proiectare a acestoracentrată pe om, orientată către nevoile şi interesele lui.Unul dintre scopurile ergonomiei cognitive este tocmaiobţinerea unei tehnologii comprehensibile şi utilizabile.Prin folosirea calculatorului se poate atinge un nivelînalt de individualizare a procesului de predare-învăţareevaluare,acesta putînd Þ aplicat optim în crearea unorsituaţii educaţionale în funcţie de nevoile elevilor, devîrsta acestora.În proiectarea demersului educaţional sînt importantecondiţiile unei integrări eÞciente a calculatorului.Or, formularea clară, în termeni comportamentali, aobiectivelor; elaborarea unei liste de activităţi, de sarcinide lucru care să producă învăţarea speciÞcă; deÞnireaspecificului fiecărei secvenţe prin structurarea uneistrategii a interacţiunii cu elevii; selectarea celor maieÞcace tehnologii pentru Þecare secvenţă; adaptareasau proiectarea unui soft sau a altor categorii de materialenecesare; determinarea momentului evaluativetc. vor constitui puncte de reper în asigurarea calităţiiprocesului educaţional. Condiţia sine qua non, garanţiasuccesului în utilizarea TIC, este alegerea adecvată astrategiei didactice.În activităţile de predare-învăţare-evaluare, TICpot Þ raportate Þe la un sistem de lecţii, corespunzătorunei teme (capitol), Þe la o lecţie, în anumite stadii aleacesteia, ca procedeu de activizare, înţelegere, aplicare,<strong>Didactica</strong> <strong>Pro</strong>..., Nr.2-3(54-55) anul 2009<strong>DE</strong>ZVOLTAREA CREATIVITĂŢII ÎN CADRUL ORELOR <strong>DE</strong> CHIMIE95
- Page 5 and 6:
QUO VADIS?Cu o anumită întîrzier
- Page 7:
QUO VADIS?fapt, la fel ar aÞrma da
- Page 10 and 11:
QUO VADIS?nu-şi piardă - pe parcu
- Page 12 and 13:
QUO VADIS?PROFESORUL ŞI NOUA ÎNŢ
- Page 14 and 15:
EVENIMENTE PRO DIDACTICAIntegrare E
- Page 16 and 17:
EVENIMENTE PRO DIDACTICAServicii la
- Page 18 and 19:
EVENIMENTE PRO DIDACTICAProiecte lo
- Page 20 and 21:
EX CATHEDRAEducaţia intelectuală
- Page 22 and 23:
EX CATHEDRAunei naţiuni… (5, p.
- Page 24 and 25:
EX CATHEDRAurmătoarea structură g
- Page 26 and 27:
EX CATHEDRAtinţele anterioare ale
- Page 28 and 29:
EX CATHEDRAconceptelor ştiinţiÞc
- Page 30 and 31:
EX CATHEDRAnumai să aplice modele
- Page 32 and 33:
EX CATHEDRAaÞrmă că unele persoa
- Page 34 and 35:
EX CATHEDRAun ritm progresiv, nu nu
- Page 37 and 38:
EX CATHEDRADin perspectiva instruir
- Page 39 and 40:
EX CATHEDRAEtapa a III-a: Studiul i
- Page 41 and 42:
EX CATHEDRAprezentarea soluţiei co
- Page 43 and 44:
EX CATHEDRATabelul 1. Modelul didac
- Page 45 and 46: EX CATHEDRAProgramul de pregătire
- Page 47 and 48: EX CATHEDRAACCEPŢIUNI MODERNE ASUP
- Page 49 and 50: EX CATHEDRAde codiÞcare a comenzil
- Page 51 and 52: EX CATHEDRACONCLUZII:• Conexiunea
- Page 53 and 54: EX CATHEDRAPrelucrînd răspunsuril
- Page 55 and 56: EDUCAŢIE DE GENperspectiva educaţ
- Page 57 and 58: EDUCAŢIE DE GEN- să conştientize
- Page 59 and 60: EDUCAŢIE DE GEN• lider - îşi f
- Page 61 and 62: EDUCAŢIE DE GENCare dintre condiţ
- Page 63 and 64: EDUCAŢIE DE GENAnexa 5. „Păi, u
- Page 65 and 66: EDUCAŢIE DE GENcu suportul Þnanci
- Page 67 and 68: EDUCAŢIE DE GENÎn cadrul proiectu
- Page 69 and 70: MANAGEMENT EDUCAŢIONALDirectoareaD
- Page 71 and 72: MANAGEMENT EDUCAŢIONALÞlozoÞcă
- Page 73 and 74: PENTRU O FORMARE CONTINUĂ DE CALIT
- Page 75 and 76: PENTRU O FORMARE CONTINUĂ DE CALIT
- Page 77 and 78: INCLUSIV EUPractici incluzive de ed
- Page 79 and 80: INCLUSIV EUAceasta a răbdat pînă
- Page 81 and 82: INCLUSIV EUmezina, la fel ca iedul
- Page 83 and 84: EXERCITO, ERGO SUMDiscuţii contrad
- Page 85 and 86: EXERCITO, ERGO SUMo situaţie Þnal
- Page 87 and 88: EXERCITO, ERGO SUMTabelul 1. Valori
- Page 89 and 90: EXERCITO, ERGO SUMFigura 1. Aspecte
- Page 91 and 92: EXERCITO, ERGO SUMRaduPovestea e in
- Page 93 and 94: EXERCITO, ERGO SUMPagina de jurnalA
- Page 95: EXERCITO, ERGO SUMDezvoltarea creat
- Page 99 and 100: EXERCITO, ERGO SUMprocese şi fenom
- Page 101 and 102: DEZVOLTAREA, GÎNDIRII CRITICEa unu
- Page 103 and 104: DEZVOLTAREA GÎNDIRII CRITICEc) pă
- Page 105 and 106: DEZVOLTAREA GÎNDIRII CRITICEÎn r
- Page 107 and 108: DICŢIONARfundamentale şi instrume
- Page 109 and 110: DICŢIONARtinderea la nivel de conc
- Page 111 and 112: Schimbări de paradigmă în teoria