PENTRU O FORMARE CONTINUĂ <strong>DE</strong> CALITATEsă se aplece alternativ, în stînga şi în dreapta, ţinîndcorpul în poziţie dreaptă. Colegii ce formează „clopotul”– trebuie să-l prindă. Este important ca, spre sfîrşituljocului, copilul din interiorul cercului să capete cît maimultă încredere în colegii săi.Acest joc este urmat de o discuţie despre reacţiile şisenzaţiile trăite de Þecare participant.e) <strong>Pro</strong>fesorul şi elevii fac schimb de informaţiidespre persoanele la care se apelează în cazulunor acte de violenţă şi le notează, în ordineaimportanţei, pe un poster pe care este desenat uncurcubeu: prima culoare – familia, a doua – poliţistuletc.f) În acest stadiu al activităţii este binevenit un altjoc energizant „Lupul”.Sala se împarte convenţional în două părţi: terenul”lupului” şi terenul „oiţelor”. „Lupul” se ascunde, iar„oiţele” stau într-un cerc protector. Auzind urletul „lupului”– semnalul că acesta a pornit la vînătoare – „oiţele”trebuie să iasă din locul de refugiu. „Oiţa” care îl zăreştetrebuie să-şi avertizeze suratele şi acestea să fugă în cerculprotector. „Oiţa” prinsă se transformă în „lup”. Joculse termină atunci cînd toate „oiţele” sînt prinse.Acest joc este transpus în termenii lecţiei: „lupul” –abuzatorul, „oiţele” – martori, „oiţa” prinsă – victimăşi copiii discută pe marginea Þecărui „rol”.g) <strong>Pro</strong>fesorul prezintă şi explică ipostazele copiluluiîn raport cu un caz de violenţă: martor (prezentla actul de violenţă), victimă (persoana asupracăreia se reßectă violenţa), agresor (persoanacare aplică violenţa), după care formuleazăconcluzia: Scopul nostru este să prevenim ca uncopil-martor la un act de violenţă să nu treacă şiprin celelalte două ipostaze – victimă şi agresor.Este important să se intervină cît mai rapidposibil.ReßecţieLa această etapă copiii vor avea de elaborat unminieseu din 5-7 enunţuri cu titlul: „Mă simt maiputernic...”.Evaluarea activităţiiTimp de 1-2 min., copiii notează pe foiţe întrebări,opinii şi sugestii cu referire la subiectul abordat în cadrulactivităţii, pe care le introduc în boxa cu mesaje anonime„Întrebări, sugestii, opinii”.Veronica CIOBANU, psihopedagog,Veronica DONCIU, asistent social,Centrul Comunitar „VIS”, Băcioi74UN PAS ÎN PREVENIREA VIOLENŢEI…
INCLUSIV EUPractici incluzive de educaţie timpurieşi preşcolară<strong>Pro</strong>blema centrală a lumii globalizate de astăzi estecea a construirii unei comunităţi care aduce în prim-planvaloric obiectivele şi strategiile educaţiei incluzive,ca mijloc de valorizare a diferenţelor şi de îmbogăţirereciprocă, prin cunoaşterea celuilalt, prin intermediulschimbărilor şi al cooperării.Egalitatea şanselor şi egalitatea în drepturi, indiferentde sex, rasă, religie, etnie, situaţie socială, educaţie,reprezintă principalele aspecte ale dreptăţii socialeconÞgurate prin declaraţiile şi convenţiile internaţionalela care şi R. Moldova este parte.Educaţia socială începe în primii ani de viaţă aicopilului, grădiniţa fiind cea care adaptează fiecareindivid la normele morale ale societăţii, cultivîndu-i oserie de comportamente. Instituţiile preşcolare pot să-iajute pe copii să capete competenţe de abordare paşnicăa conßictelor şi de explorare a potenţialului de progresal acestora. O condiţie propice în acest sens este educaţiaincluzivă, care oferă posibilitatea integrării socialeÞreşti şi beneÞce individului. Cunoscînd şi participîndla descoperirea valorilor culturale ale Þecărui copil înparte, oferim tuturor factorilor educaţionali şansa dea-şi forma o atitudine pozitivă şi tolerantă faţă de ceidin preajmă. Copiii participă împreună la un proces detransformare a propriei individualităţi, conform unornorme şi principii morale dictate de conştiinţa Þecăruia,care-i ghidează relaţiile cu sine şi cu ceilalţi.Preşcolarul mic, la intrarea în grădiniţă, are deînfruntat diÞcultatea integrării într-un colectiv diferitde cel familial; el trebuie să înveţe să acţioneze alăturide partenerii din grupa sa, din alte grupe, ţinînd seamade indicaţiile educatoarei. Avînd în vedere importanţaintegrării socio-afective a copilului, procesul educaţionalva începe cu socializarea acestuia în propria grupă şi vacontinua cu socializarea în celelalte grupe.Unul dintre obiectivele majore ale educaţieiincluzive, stipulat în strategia „Educaţie pentru toţi”, este„asigurarea accesului la educaţia de bază de calitatepentru toţi copiii, în special pentru cei aß aţi în situaţiideosebit de diÞ cile: orfani, copii privaţi de îngrijireapărintească, copii cu deÞ cienţe Þ zice sau psihice, copiiai străzii, copii din familii social vulnerabile, copiirefugiaţi, copii aß aţi în conß ict cu legea, copii neglijaţişi supuşi abuzului etc.”.O contribuţie la realizarea acestui obiectiv îl are<strong>Pro</strong>iectul „Educaţie pentru toţi – Iniţiativă de acţiunerapidă”, Þnanţat de Fondul Fiduciar Catalictic cu suportulBăncii Mondiale, UNICEF şi realizat de MinisterulEducaţiei şi Tineretului. Una dintre priorităţile pe careşi le propune MET în cadrul acestui proiect este creareacondiţiilor şi susţinerea efortului comunităţilor în vedereasporirii accesului la educaţia preşcolară de calitate acopiiilor în situaţii de risc.O experienţă de succes în acest sens poate Þ consideratăactivitatea grădiniţei cu predare în limba română„Povestea” din or. Nisporeni, care a fost renovată, graţieproiectului, în anul 2007. Solicitările de înscriere îngrădiniţă a copiilor a fost şi este mare, dar cadrele didactice,ghidate de obiectivele proiectului, şi-au asumatresponsabilitatea de a include în educaţie copii în situaţiide risc. A fost diÞcil, corpul profesoral totuşi şi-a urmatdorinţa de a transforma grădiniţa într-o instituţie pentrutoţi, adică în una incluzivă. La moment, aici sînt 190de copii, inclusiv 2 ruşi, 5 romi, 1 mongol, 2 italieni, 1portughez; 9 copii sînt cu dizabilităţi. „La început a fosto obligaţie, apoi o provocare şi, într-un Þnal, o satisfacţiede la cele realizate. Dacă nu ar Þ fost proiectul, aceşticopii nu ar Þ acum la grădiniţă”, susţine Tatiana Cociu,managerul instituţiei. Specificul acestei grădiniţe acreat posibilitatea şi necesitatea, în acelaşi timp, de a-şimodela programul din perspectiva principiilor educaţieiincluzive prin infuzarea tipurilor clasice de activităţicu mesaje educaţionale şi conţinuturi speciÞce. Astfel,putem contura un model de asigurare a accesului la75
- Page 5 and 6:
QUO VADIS?Cu o anumită întîrzier
- Page 7:
QUO VADIS?fapt, la fel ar aÞrma da
- Page 10 and 11:
QUO VADIS?nu-şi piardă - pe parcu
- Page 12 and 13:
QUO VADIS?PROFESORUL ŞI NOUA ÎNŢ
- Page 14 and 15:
EVENIMENTE PRO DIDACTICAIntegrare E
- Page 16 and 17:
EVENIMENTE PRO DIDACTICAServicii la
- Page 18 and 19:
EVENIMENTE PRO DIDACTICAProiecte lo
- Page 20 and 21:
EX CATHEDRAEducaţia intelectuală
- Page 22 and 23:
EX CATHEDRAunei naţiuni… (5, p.
- Page 24 and 25:
EX CATHEDRAurmătoarea structură g
- Page 26 and 27: EX CATHEDRAtinţele anterioare ale
- Page 28 and 29: EX CATHEDRAconceptelor ştiinţiÞc
- Page 30 and 31: EX CATHEDRAnumai să aplice modele
- Page 32 and 33: EX CATHEDRAaÞrmă că unele persoa
- Page 34 and 35: EX CATHEDRAun ritm progresiv, nu nu
- Page 37 and 38: EX CATHEDRADin perspectiva instruir
- Page 39 and 40: EX CATHEDRAEtapa a III-a: Studiul i
- Page 41 and 42: EX CATHEDRAprezentarea soluţiei co
- Page 43 and 44: EX CATHEDRATabelul 1. Modelul didac
- Page 45 and 46: EX CATHEDRAProgramul de pregătire
- Page 47 and 48: EX CATHEDRAACCEPŢIUNI MODERNE ASUP
- Page 49 and 50: EX CATHEDRAde codiÞcare a comenzil
- Page 51 and 52: EX CATHEDRACONCLUZII:• Conexiunea
- Page 53 and 54: EX CATHEDRAPrelucrînd răspunsuril
- Page 55 and 56: EDUCAŢIE DE GENperspectiva educaţ
- Page 57 and 58: EDUCAŢIE DE GEN- să conştientize
- Page 59 and 60: EDUCAŢIE DE GEN• lider - îşi f
- Page 61 and 62: EDUCAŢIE DE GENCare dintre condiţ
- Page 63 and 64: EDUCAŢIE DE GENAnexa 5. „Păi, u
- Page 65 and 66: EDUCAŢIE DE GENcu suportul Þnanci
- Page 67 and 68: EDUCAŢIE DE GENÎn cadrul proiectu
- Page 69 and 70: MANAGEMENT EDUCAŢIONALDirectoareaD
- Page 71 and 72: MANAGEMENT EDUCAŢIONALÞlozoÞcă
- Page 73 and 74: PENTRU O FORMARE CONTINUĂ DE CALIT
- Page 75: PENTRU O FORMARE CONTINUĂ DE CALIT
- Page 79 and 80: INCLUSIV EUAceasta a răbdat pînă
- Page 81 and 82: INCLUSIV EUmezina, la fel ca iedul
- Page 83 and 84: EXERCITO, ERGO SUMDiscuţii contrad
- Page 85 and 86: EXERCITO, ERGO SUMo situaţie Þnal
- Page 87 and 88: EXERCITO, ERGO SUMTabelul 1. Valori
- Page 89 and 90: EXERCITO, ERGO SUMFigura 1. Aspecte
- Page 91 and 92: EXERCITO, ERGO SUMRaduPovestea e in
- Page 93 and 94: EXERCITO, ERGO SUMPagina de jurnalA
- Page 95 and 96: EXERCITO, ERGO SUMDezvoltarea creat
- Page 97 and 98: EXERCITO, ERGO SUMÎn economia ţă
- Page 99 and 100: EXERCITO, ERGO SUMprocese şi fenom
- Page 101 and 102: DEZVOLTAREA, GÎNDIRII CRITICEa unu
- Page 103 and 104: DEZVOLTAREA GÎNDIRII CRITICEc) pă
- Page 105 and 106: DEZVOLTAREA GÎNDIRII CRITICEÎn r
- Page 107 and 108: DICŢIONARfundamentale şi instrume
- Page 109 and 110: DICŢIONARtinderea la nivel de conc
- Page 111 and 112: Schimbări de paradigmă în teoria