EX CATHEDRASocietatea contemporană are nevoie de specialişticapabili să se orienteze rapid în ßuxul vertiginos deinformaţii, să prevadă tendinţele progresului tehnicoştiinţiÞc,să-şi îmbogăţească de sine stătător bagajul decunoştinţe, specialişti cu o gîndire critică, în stare să-şisusţină punctul de vedere, specialişti cu spirit creator.Creativitatea este un fenomen polivalent, cu multipleaspecte, faţete sau dimensiuni. Din aceste motive,deşi termenul a fost introdus pentru prima dată în vocabularulştiinţiÞc de G.W.Gordon Allport [8] în anul 1937,pînă în prezent nu există o deÞniţie unanim acceptată.Conceptul de creativitate este abordat diferit în lucrărileÞlozoÞce, psihopedagogice şi metodice. D.PatraşcudeÞneşte creativitatea ca activitate conjugată, procesprin care se focalizează, într-o sinergie de factori biologici,psihologici, sociali, întreaga personalitate aindividului, care se soldează cu producerea ideilor sau aproduselor noi, originale, cu sau fără utilitate şi valoaresocială [1].După M. Roco, creativitatea este, înainte de toate, oresursă socială permanent perfectabilă [2].În opinia lui A. Munteanu, cercetările de ultimă orădin domeniu marchează etapa de “maturizare” în deÞnireacreativităţii, întrucît spiritul speculativ de abordare afost detronat în favoarea celui experimental, mai realist.De aici s-a alimentat însă şi cea dintîi eroare teoreticăşi metodologică, care identiÞcă abuziv sau limitativcreativitatea cu inteligenţa [7].În accepţiunea cercetătorului A. Cosmovici, creativitateaeste o capacitate complexă, făcînd posibilă creareade produse reale ori pur mentale. Deşi componentaprincipală a acesteia o constituie imaginaţia, creaţiaca valoare reală reclamă şi o motivaţie, dorinţa de aproduce ceva nou, deosebit. Imaginaţia şi creativitateapresupun trei însuşiri:a) ßuiditatea;b) plasticitatea;c) originalitatea [3].După V. Bogoslavschi, creaţia este un procespsihologic complicat; nivelul superior al cunoaşterii.Ea nu se “exteriorizează“ fără acumularea prealabilă acunoştinţelor [4].În prezent, cercetătorii tratează creativitateatehnică deopotrivă ca ştiinţă şi artă, esenţa acesteiaÞind identiÞcată prin termenul inventică. V. Belousovconsideră inventica drept ştiinţă, în măsura în careprodusul creativ este obţinut printr-un efort mentalla nivel de conştient şi subconştient, prin alternareagîndirii convergente cu cea divergentă, a algoritmuluicu euristicul, a deducţiei cu inducţia, a analizei cusinteza, a tehnicilor şi metodelor logico-algoritmice cucele intuitive [6].Aşadar, sintetizînd studiile din domeniu, putemdeÞni creativitatea ca un complex proces, o complexăactivitate psihică ce se Þnalizează într-un anumit produs;este capacitatea individului de a realiza noul, sub diferiteforme: teoretică, ştiinţiÞcă, tehnică, socială etc.; de areleva aspecte deosebite, necunoscute ale realităţii, dea elabora căi de rezolvare a problemelor şi a le exprimaîntr-un mod personal, inedit.Caracteristicile de bază ale activităţii creatoare sînt:productivitatea, utilitatea şi eÞcienţa, noutatea şi originalitatea.<strong>Pro</strong>gresul omenirii nu este posibil fără activitateacreatoare, teoretică sau practică a oamenilor. Din acestmotiv este Þresc ca activitatea creatoare să Þe consideratăforma cea mai înaltă a activităţii omeneşti [9].S. Cristea menţionează: “Creativitatea pedagogicădeÞneşte modelul calităţilor necesare cadrului didacticpentru proiectarea şi realizarea unor activităţi eÞcienteprin valoriÞcarea capacităţilor sale de înnoire permanentăa acţiunilor speciÞce angajate la nivelul sistemului şiprocesului de învăţămînt” [5].Deşi este o necesitate pentru studenţi, mai ales încadrul orelor practice la disciplinele Studiul materialelor,Tehnologia materialelor, Broderia, Modelareaşi construirea hainelor, Decor şi confort vestimentar,dezvoltării creativităţii tehnice nu i se acordă atenţiacuvenită în pregătirea viitorilor profesori la specialitateaEducaţie tehnologică din cadrul colegiilor şi al altorinstituţii de învăţămînt cu caracter tehnico-tehnologic,inclusiv al Universităţii Pedagogice de Stat „A. Russo”din Bălţi.Instruind studenţii de la această specialitate, amobservat manifestări ale spiritului creativ atît în grupelede băieţi, cît şi în grupele de fete. Însă creativitatea esteinterpretată diferit: la realizarea unei confecţii din stofă,fetele iau în consideraţie aspectul exterior, modul decomportare a stofei, iar pentru băieţi, la executarea unuiarticol din lemn sau metal, importantă este dibăcia de amînui o unealtă în aşa fel încît să obţină ceva frumos,deosebit.Pentru a argumenta cele menţionate, am aplicat, pe uneşantion alcătuit din 100 de studenţi ai Facultăţii Tehnică,Fizică, Matematică şi Informatică, specialităţile Instruireîn inginerie şi Educaţie tehnologică, un chestionar careconţine cîteva întrebări:1. Ce înţelegeţi prin noţiunea de creativitate?2. Care este “ponderea“ creativităţii în executareaunui articol din lemn, metal, pînză sau stofă?3. Este necesară creativitatea în realizarea orelor deeducaţie tehnologică? Argumentaţi.4. Ce loc ocupă creativitatea în pregătirea voastrăprofesională?5. Numiţi obiectele de studiu care favorizeazăcreativitatea.6. Care dintre disciplinele din planul de învăţămînttrebuie să recurgă la creativitate şi în ce măsură?50CREATIVITATEA ŞI PREGĂTIREA VIITORILOR PROFESORI <strong>DE</strong> EDUCAŢIE TEHNOLOGICĂ
EX CATHEDRAPrelucrînd răspunsurile la itemii chestionarului, amstabilit că 78,3% din respondenţi sînt de părere că pentrua dezvolta creativitatea la copii şi studenţi, în primul rîndprofesorii trebuie să Þe creativi, 15,7% au relatat că nuse pot pronunţa asupra acestui subiect, iar 6% – nu auauzit de creativitate.În temeiul celor prezentate anterior, putem trageurmătoarele concluzii:1. Creativitatea este indispensabilă oricărei activităţiumane, aceasta ne ajută la depistareanecesităţilor şi intereselor proprii şi ale altora,la studierea contradicţiilor dintre starea de faptşi cea dezirabilă, la formularea de sarcini, laanaliza mijloacelor şi metodelor de rezolvare aproblemelor, la identiÞcarea variantei optime, laîmbogăţirea propriei experienţe creative etc.2. Creativitatea este un concept polivalent, carecuprinde un spectru larg de principii, tendinţe, unconcept mult dependent de domeniul de activitateconcret.3. Educaţia tehnologică pe module necesită o abordarecreativă pentru ceea ce elaborează elevul,studentul.4. Studenţii – viitori profesori de educaţie tehnologică,încă de pe băncile universităţii trebuie săîşi dezvolte capacităţile creative, pentru a le puteadezvolta şi la generaţiile în creştere. Disciplineletehnice şi tehnologice din planul de învăţămîntcreează condiţii prielnice valoriÞcării şi manifestăriipotenţialului creator viitorilor specialiştide educaţie tehnologică.REFERINŢE BIBLIOGRAFICE:1. Patraşcu, D.; Patraşcu, L., Metodologia cercetăriişi creativităţii psihopedagogice, Ed. Ştiinţa, Ch.,2003.2. Roco, M., Stimularea creativităţii tehnico-ştiinţiÞce, EDP, Buc., 1985.3. Cosmovici, A., Psihologie generală, Ed. Polirom,Buc., 1996.4. Bogoslavschi, V.V., Psihologie generală, Ed.Lumina, Ch., 1992.5. Cristea, S., Dicţionar de pedagogie, GrupulEditorial Litera Internaţional, Ch.-Buc., 2000.6. Belousov, V., Creaţia tehnică în construcţia demaşini, Ed., Junimea, Iaşi, 1986.7. Munteanu, A., Incursiuni în creatologie, Ed.Augusta, Timişoara, 1994.8. Gordon, W.; Synectics, J.J., The development ofcreative capacity, Harper, New York, 1961.9. Roşca, Al., Creativitate, Buc., Ed. Enciclopedică,1999.Recenzenţi:dr., conf. univ. Lidia STUPACENCOdr. hab., prof. univ. Dumitru PATRAŞCU<strong>Didactica</strong> <strong>Pro</strong>..., Nr.2-3(54-55) anul 2009CREATIVITATEA ŞI PREGĂTIREA VIITORILOR PROFESORI <strong>DE</strong> EDUCAŢIE TEHNOLOGICĂ51
- Page 5 and 6: QUO VADIS?Cu o anumită întîrzier
- Page 7: QUO VADIS?fapt, la fel ar aÞrma da
- Page 10 and 11: QUO VADIS?nu-şi piardă - pe parcu
- Page 12 and 13: QUO VADIS?PROFESORUL ŞI NOUA ÎNŢ
- Page 14 and 15: EVENIMENTE PRO DIDACTICAIntegrare E
- Page 16 and 17: EVENIMENTE PRO DIDACTICAServicii la
- Page 18 and 19: EVENIMENTE PRO DIDACTICAProiecte lo
- Page 20 and 21: EX CATHEDRAEducaţia intelectuală
- Page 22 and 23: EX CATHEDRAunei naţiuni… (5, p.
- Page 24 and 25: EX CATHEDRAurmătoarea structură g
- Page 26 and 27: EX CATHEDRAtinţele anterioare ale
- Page 28 and 29: EX CATHEDRAconceptelor ştiinţiÞc
- Page 30 and 31: EX CATHEDRAnumai să aplice modele
- Page 32 and 33: EX CATHEDRAaÞrmă că unele persoa
- Page 34 and 35: EX CATHEDRAun ritm progresiv, nu nu
- Page 37 and 38: EX CATHEDRADin perspectiva instruir
- Page 39 and 40: EX CATHEDRAEtapa a III-a: Studiul i
- Page 41 and 42: EX CATHEDRAprezentarea soluţiei co
- Page 43 and 44: EX CATHEDRATabelul 1. Modelul didac
- Page 45 and 46: EX CATHEDRAProgramul de pregătire
- Page 47 and 48: EX CATHEDRAACCEPŢIUNI MODERNE ASUP
- Page 49 and 50: EX CATHEDRAde codiÞcare a comenzil
- Page 51: EX CATHEDRACONCLUZII:• Conexiunea
- Page 55 and 56: EDUCAŢIE DE GENperspectiva educaţ
- Page 57 and 58: EDUCAŢIE DE GEN- să conştientize
- Page 59 and 60: EDUCAŢIE DE GEN• lider - îşi f
- Page 61 and 62: EDUCAŢIE DE GENCare dintre condiţ
- Page 63 and 64: EDUCAŢIE DE GENAnexa 5. „Păi, u
- Page 65 and 66: EDUCAŢIE DE GENcu suportul Þnanci
- Page 67 and 68: EDUCAŢIE DE GENÎn cadrul proiectu
- Page 69 and 70: MANAGEMENT EDUCAŢIONALDirectoareaD
- Page 71 and 72: MANAGEMENT EDUCAŢIONALÞlozoÞcă
- Page 73 and 74: PENTRU O FORMARE CONTINUĂ DE CALIT
- Page 75 and 76: PENTRU O FORMARE CONTINUĂ DE CALIT
- Page 77 and 78: INCLUSIV EUPractici incluzive de ed
- Page 79 and 80: INCLUSIV EUAceasta a răbdat pînă
- Page 81 and 82: INCLUSIV EUmezina, la fel ca iedul
- Page 83 and 84: EXERCITO, ERGO SUMDiscuţii contrad
- Page 85 and 86: EXERCITO, ERGO SUMo situaţie Þnal
- Page 87 and 88: EXERCITO, ERGO SUMTabelul 1. Valori
- Page 89 and 90: EXERCITO, ERGO SUMFigura 1. Aspecte
- Page 91 and 92: EXERCITO, ERGO SUMRaduPovestea e in
- Page 93 and 94: EXERCITO, ERGO SUMPagina de jurnalA
- Page 95 and 96: EXERCITO, ERGO SUMDezvoltarea creat
- Page 97 and 98: EXERCITO, ERGO SUMÎn economia ţă
- Page 99 and 100: EXERCITO, ERGO SUMprocese şi fenom
- Page 101 and 102: DEZVOLTAREA, GÎNDIRII CRITICEa unu
- Page 103 and 104:
DEZVOLTAREA GÎNDIRII CRITICEc) pă
- Page 105 and 106:
DEZVOLTAREA GÎNDIRII CRITICEÎn r
- Page 107 and 108:
DICŢIONARfundamentale şi instrume
- Page 109 and 110:
DICŢIONARtinderea la nivel de conc
- Page 111 and 112:
Schimbări de paradigmă în teoria