EX CATHEDRAoptimă a procesului instructiv-educativ este condiţionatăde o serie de factori, dintre care competenţa celuichemat să organizeze şi să dirijeze activitatea didacticăse impune ca importantă.Cunoştinţele cuprinse în manualele de educaţie tehnologicăsau celelalte surse bibliograÞce primesc forţăinstructiv-educativă numai prin prelucrarea şi transmiterealor de către pedagog, preocupat în permanenţă degăsirea celei mai eÞciente căi de organizare şi îndrumarea activităţii de învăţare a elevilor. <strong>Pro</strong>iectarea şi realizareademersului didactic necesită anumite competenţe ştiinţiÞceşi psihopedagogice. Predarea oricărei disciplineîi cere abilităţi care să-i permită să acţioneze cu succesîn instruirea şi educarea elevilor. Competenţele pe caretrebuie să le demonstreze fiecare cadru didactic sîntprezentate de V. Marcu astfel: „Poate răspunde în modeÞcient acestor cerinţe numai acel dascăl care are o bunăpregătire profesională, stăpîneşte la un înalt nivel obiectulde studiu pe care îl predă, are capacitatea de a transmitecunoştinţe, poate să-l facă pe elev să înţeleagă, să asimilezeşi să aplice în mod eÞcient cele învăţate” [10, p.15].Nu e suÞcient să le vorbeşti elevilor, deoarece activitateadidactică, Þind una complexă, nu se poate limita doar lao simplă expunere, ci presupune utilizarea unor tehnicide muncă eÞcace.Metodologia educaţiei tehnologice orientează valoricraporturile pedagogice existente între cultura generalăculturade proÞl-cultura de specialitate/profesională.• Cultura generală asigură dezvoltarea normalăa personalităţii umane în cadrul învăţămîntuluigeneral obligatoriu. Ea susţine stabilizarea structuriiaptitudinal-atitudinale care promovează, dininterior, o linie ascendentă de orientare şcolară,profesională şi socială a personalităţii umane.• Cultura de proÞl prelungeşte cultura generalăpe domenii de studii/cunoaştere, determinatede evoluţia structurală a personalităţii umane,care poate Þ orientată aptitudinal şi atitudinalspre "ştiinţă" ("real") – "uman" – "tehnologie"– "economie" etc.• Cultura de specialitate/profesională lărgeşte şiaprofundează cultura de proÞl la nivelul unorstructuri proiectate şi realizate conform unorobiective specifice în învăţămîntul secundarprofesional şi în învăţămîntul superior [11].La orele de Educaţie tehnologică, sarcinile delucru au un caracter mai puţin structurat şi stereotip;de asemenea, sînt mai relevante, fiind direct legatede nevoile şi preocupările cotidiene ale elevilor, alefamiliilor acestora şi ale comunităţii locale. Totodată,interesul şi efortul elevilor cuprinde o perioadă de timpmai îndelungată decît o oră de clasă, multe dintre eledevenind obiect al preocupărilor extraşcolare sau de timpliber. Din acest motiv, progresul elevilor la disciplinarespectivă nu este sesizată imediat. Disciplina le pareineficientă pe termen scurt celor care nu înţeleg cărostul ei este de a forma capacităţi aplicabile într-o sferălargă de situaţii. Achiziţiile în plan acţional şi atitudinalse obţin nu prin „predare”, ci prin parcurgerea unorcontexte de învăţare captivante şi provocatoare, în careimplicarea personală, prezenţa celorlalţi şi continuitateapreocupărilor sînt deÞnitorii [1].Activitatea desfăşurată în astfel de condiţiirelativizează reprezentările elevilor despre pedagog.Dată fiind natura activităţii, la lecţia de Educaţietehnologică elevul nu “priveşte” numai spre pedagog,ci şi spre colegi, spre obiectele supuse analizei, sprematerialele şi sculele pe care le foloseşte, spre modelulşi instrucţiunile speciÞcate de Þşa tehnologică, spre ceeace au realizat colegii.Pe de altă parte, nici pedagogul nu stă numai înfaţa elevilor, ci şi lîngă ei, printre ei, împreună cu ei.Recunoaşte şi le demonstrează că nu este singura sursăde informare. Le solicită părerea, le pune la încercareisteţimea cerîndu-le să imagineze şi alte modalităţi delucru, de exprimare graÞcă, de soluţionare a unor problemetehnice de interes personal. Îi încurajează să deaobiectelor şi spaţiilor construite funcţionalităţi sporite, săconştientizeze riscul mişcărilor pripite şi al nerespectăriinormelor de protecţie a muncii; le cultivă mîndria lucruluibine făcut, a raportării responsabile la mediul natural şila comunitatea căreia îi aparţin. Şi, mai ales, le dezvoltăconvingerea că cel mai important lucru pentru om nueste să aibă şi să ştie a folosi cel mai performant produsal tehnologiei moderne, ci să se întrebe cînd şi dacă să-lfolosească. Este de învăţat nu doar modul de utilizare aunui obiect, ci şi sănătoasa şi adecvata utilizare a acestuia,cu luarea în considerare a impactului pe care decizia de acrea, de a produce, de a cumpăra sau de a utiliza un produstehnologic îl are asupra individului respectiv, asupracelorlalţi şi asupra mediului.* * *Dacă analizăm curricula la Educaţia tehnologicăpentru treapta primară, constatăm următoarele activităţide învăţare recomandate: discuţii dirijate; observaţiidirijate; exerciţii-joc; exerciţii de recunoaştere, identificare,grupare, proiectare, culegere de informaţii;activităţi practice individuale şi colective; experienţe.Acestea se repetă la toate modulele şi diferă doar prinspeciÞcul conţinuturilor de aplicare. Metodele didacticeprevăzute pentru etapa preşcolară sînt: explicaţia; joculdidactic; observarea dirijată; exerciţii de recunoaştere,identiÞcare, grupare, sortare, clasiÞcare; activităţi practiceindividuale şi colective; experienţe.Această primă confruntare relevă oportunităţi deoptimizare a racordării aspectelor metodologice de latreptele preşcolară-primară la cele generale ale educaţieitehnologice.48EDUCAŢIA TEHNOLOGICĂ LA TREPTELE PREŞCOLARĂ ŞI PRIMARĂ <strong>DE</strong> ÎNVĂŢĂMÎNT. PROBLEME <strong>DE</strong>SCHISE
EX CATHEDRACONCLUZII:• Conexiunea extrem de strînsă a educaţiei tehnologicecu trecutul, prezentul şi viitorul lumii încare trăim necesită o atenţie permanentă pentruaspectele teleologice, de conţinut şi metodologiceale disciplinei.• Educaţia tehnologică este o componentă a educaţieide bază şi trebuie realizată cît mai detimpuriu, pentru a crea premisele unei concepţiicorecte si atitudini motivate, prin asimilarea unorvalori şi principii etice şi ecologice ce deÞnescraportul societate-natură-tehnologie.• În curricula educaţiei preşcolare nu se speciÞcăexplicit dimensiunea educaţiei tehnologice.Aceasta poate fi regăsită în cadrul diverselorarii curriculare: educaţie prin arte, cunoaştereamediului, construire (matematică). <strong>Pro</strong>blemadeÞnitivării rădăcinilor teleologice ale educaţieitehnologice la treapta preşcolară şi a optimizăriiacestora în planul asigurării continuităţii cutreapta primară este deschisă.REFERINŢE BIBLIOGRAFICE:1. Constantin, R., M.E.C., <strong>Pro</strong>iectul pentru ÎnvăţămîntulRural, Educaţie tehnologică, <strong>Didactica</strong>Educaţiei tehnologice, Buc., 2005.2. Deforge, Y., L’Éducation technologique, Paris,Casterman, 1969.3. Dewey, J., Democraţie şi educaţie. O introducereîn Þ lozoÞ a educaţiei, Buc., EDP, 1972, p. 200.4. Faure, E., A învăţa să Þi, Raport UNESCO, Buc.,EDP, 1974, p. 115-116.5. McLuhan, M., Galaxia Gutenberg, Buc., Ed.Politică, 1975.6. Mircescu, M., O componentă de bază în învăţămîntulmodern, Educaţie tehnologică, în Revistade pedagogie, nr. 3, 1993.7. Curriculum şcolar, clasele I-IV, Ch., Ed. Lumina,2003.8. Ghid metodologic pentri aplicarea programelorde Abilităţi practice şi Educaţie tehnologică,primar-gimnaziu, Buc., Ed. Aramis, 2001.9. Leonardo da Vinci, Memorandum cu privire laînvăţarea permanentă. Document elaborat deComisia Europeană, 2000.10. Marcu, V., Educaţia omului de azi pentru lumeade mîine, Universitatea din Oradea, 2005.11. Naisbitt, J., Megatendinţe: Zece noi direcţii carene transformă viaţa, Buc., Ed. Politică, 1989.12. Popa, C., Statutul social şi epistemologic al ştiinţelortehnice, în Noi dimensiuni ale revoluţieiştiinţiÞ ce şi tehnice, E.S.E., 1988.13. Popescu, I.I., Vlăsceanu, L., Invăţarea şi nouarevoluţie tehnologică, Buc., Ed. Politică, 1988.14. Smiles, S., Ajută-te singur sau caracter, purtareşi stăruinţă ilustrate cu ajutorul biograÞ ilor,Buc., Ed. Meridiane, 1992.15. Toma, S., Particularităţi ale învăţării la disciplinaEducaţie tehnologică, Universitatea Tehnică deConstrucţii, Buc., 2005.16. Zahiric, C., Inteligenţa tehnică, Buc., Ed.ŞtiinţiÞcă şi Enciclopedică, 1976.Marina TĂRÎŢĂ,UPS „Ion Creangă”, doctorandăCreativitatea şi pregătireaviitorilor profesori de educaţietehnologicăAbstract: The work deals with creativity, technicalctreativity, creative ability, students creativ potential,future teachers of Tehnological Education during theElena ROTARI lesson with formative character, becuse the activityof a teacher involves descoveries, problem solovingUniversitatea de Stat “Alecu Russo”, doctorandă which result in new ideas, theories that materialise dueto creativity.Creativity is an extremly complex phenomenon. It has numerous aspects, facets and dimensions. For thesereasons the article examines more deÞnitions, of creativity coming to an unanimous criteria, which the teachers ofTehnological Education can extend within the activities of tehnical creativity.Key words: creativity, creativ ability, students creativ potential.<strong>Didactica</strong> <strong>Pro</strong>..., Nr.2-3(54-55) anul 2009EDUCAŢIA TEHNOLOGICĂ LA TREPTELE PREŞCOLARĂ ŞI PRIMARĂ <strong>DE</strong> ÎNVĂŢĂMÎNT. PROBLEME <strong>DE</strong>SCHISE49
- Page 5 and 6: QUO VADIS?Cu o anumită întîrzier
- Page 7: QUO VADIS?fapt, la fel ar aÞrma da
- Page 10 and 11: QUO VADIS?nu-şi piardă - pe parcu
- Page 12 and 13: QUO VADIS?PROFESORUL ŞI NOUA ÎNŢ
- Page 14 and 15: EVENIMENTE PRO DIDACTICAIntegrare E
- Page 16 and 17: EVENIMENTE PRO DIDACTICAServicii la
- Page 18 and 19: EVENIMENTE PRO DIDACTICAProiecte lo
- Page 20 and 21: EX CATHEDRAEducaţia intelectuală
- Page 22 and 23: EX CATHEDRAunei naţiuni… (5, p.
- Page 24 and 25: EX CATHEDRAurmătoarea structură g
- Page 26 and 27: EX CATHEDRAtinţele anterioare ale
- Page 28 and 29: EX CATHEDRAconceptelor ştiinţiÞc
- Page 30 and 31: EX CATHEDRAnumai să aplice modele
- Page 32 and 33: EX CATHEDRAaÞrmă că unele persoa
- Page 34 and 35: EX CATHEDRAun ritm progresiv, nu nu
- Page 37 and 38: EX CATHEDRADin perspectiva instruir
- Page 39 and 40: EX CATHEDRAEtapa a III-a: Studiul i
- Page 41 and 42: EX CATHEDRAprezentarea soluţiei co
- Page 43 and 44: EX CATHEDRATabelul 1. Modelul didac
- Page 45 and 46: EX CATHEDRAProgramul de pregătire
- Page 47 and 48: EX CATHEDRAACCEPŢIUNI MODERNE ASUP
- Page 49: EX CATHEDRAde codiÞcare a comenzil
- Page 53 and 54: EX CATHEDRAPrelucrînd răspunsuril
- Page 55 and 56: EDUCAŢIE DE GENperspectiva educaţ
- Page 57 and 58: EDUCAŢIE DE GEN- să conştientize
- Page 59 and 60: EDUCAŢIE DE GEN• lider - îşi f
- Page 61 and 62: EDUCAŢIE DE GENCare dintre condiţ
- Page 63 and 64: EDUCAŢIE DE GENAnexa 5. „Păi, u
- Page 65 and 66: EDUCAŢIE DE GENcu suportul Þnanci
- Page 67 and 68: EDUCAŢIE DE GENÎn cadrul proiectu
- Page 69 and 70: MANAGEMENT EDUCAŢIONALDirectoareaD
- Page 71 and 72: MANAGEMENT EDUCAŢIONALÞlozoÞcă
- Page 73 and 74: PENTRU O FORMARE CONTINUĂ DE CALIT
- Page 75 and 76: PENTRU O FORMARE CONTINUĂ DE CALIT
- Page 77 and 78: INCLUSIV EUPractici incluzive de ed
- Page 79 and 80: INCLUSIV EUAceasta a răbdat pînă
- Page 81 and 82: INCLUSIV EUmezina, la fel ca iedul
- Page 83 and 84: EXERCITO, ERGO SUMDiscuţii contrad
- Page 85 and 86: EXERCITO, ERGO SUMo situaţie Þnal
- Page 87 and 88: EXERCITO, ERGO SUMTabelul 1. Valori
- Page 89 and 90: EXERCITO, ERGO SUMFigura 1. Aspecte
- Page 91 and 92: EXERCITO, ERGO SUMRaduPovestea e in
- Page 93 and 94: EXERCITO, ERGO SUMPagina de jurnalA
- Page 95 and 96: EXERCITO, ERGO SUMDezvoltarea creat
- Page 97 and 98: EXERCITO, ERGO SUMÎn economia ţă
- Page 99 and 100: EXERCITO, ERGO SUMprocese şi fenom
- Page 101 and 102:
DEZVOLTAREA, GÎNDIRII CRITICEa unu
- Page 103 and 104:
DEZVOLTAREA GÎNDIRII CRITICEc) pă
- Page 105 and 106:
DEZVOLTAREA GÎNDIRII CRITICEÎn r
- Page 107 and 108:
DICŢIONARfundamentale şi instrume
- Page 109 and 110:
DICŢIONARtinderea la nivel de conc
- Page 111 and 112:
Schimbări de paradigmă în teoria