EX CATHEDRAşi de responsabilitate; motivaţia pentru studiulindependent al unor subiecte din programulşcolar la Informatică.Concluzie: deoarece valorile lui U sînt mai mari decîtvalorile critice W 1-α;n,m, respingem ipoteza H1 şi validămipoteza H0. Aşadar, pînă la experiment, studenţii dinambele grupe demonstrau acelaşi nivel de competenţe,iar deosebirile între valorile obţinute sînt aleatorii.Aplicarea metodelor statistice de prelucrare a datelorexperimentale a conÞrmat eÞcienţa metodicii aplicateîn grupele experimentale faţă de metodica tradiţionalăutilizată în grupele de control.REFERINŢE BIBLIOGRAFICE:1. Chirchina, O.; Drăgan, G., Metodica predăriiinformaticii, Ch., CEP UPS „I. Creangă”, 2004-2008.2. Chiriac, L.; Golovco, N., Metode numerice:Îndrumar de laborator, Ch., Ed. Universitateade Stat, Tiraspol, 2004.3. Patraşcu, D., Tehnologii educaţionale: manualuniversitar, Ch., TipograÞa Centrală, 2005.4. Patraşcu, D.; Patraşcu, L.; Mocrac, A., Metodologiacercetării şi creativităţii psihopedagogice.Ch., Ed. Ştiinţa, 2003.5. Немов, Р. С., Психология, Учеб. для студ.педвузов, книга 3: Психодиагностика. Введениев научное психологическое исследование сэлементами математической статистики,М., Изд. Владос, 1998.6. Профессиографический метод как способвхождения в педагогическую деятельность,http://www.avpu.ru/proect/sbornik 2004/039.htm.7. Noveanu, E.; Potolea, D., Informatizarea sistemuluide învăţămînt: programul SEI. Raport decercetare evaluativă EVAL SEI, 2008, [on-line].Disponibil pe Internet: http://www.elearning.ro/resurse/EvalSEI_raport_2008.pdf.Recenzenţi:dr. hab., prof. univ. Tatiana CALLOdr., conf. Liubomir CHIRIACEducaţia tehnologică la treptele preşcolarăşi primară de învăţămînt. <strong>Pro</strong>bleme deschiseIstoria civilizaţiei umane poate Þ abordată ca un lanţ continuu de apariţie şi dezvoltare a tehnologiilor: agricole,meşteşugăreşti, industriale şi, în zilele noastre, informatice. Perpetuarea de la o generaţie la alta a valorilor aferenteactivităţilor umane s-a realizat dintotdeauna prin educaţie. Educaţia îşi asumă rolul determinant pentru destinulsocietăţii umane, ea trebuie să anticipeze încotro ne îndreptăm, deci este responsabilă pentru valoriÞcarea vocaţieiindividuale.În această ordine de idei, rolul educaţiei formale capătă valenţe noi, se ampliÞcă. Cetăţeanul în devenire necesităsprijin competent în educarea abilităţilor de a face faţă problemelor variate şi complexe, provocate de contemporaneitate.Pentru a realiza acest deziderat, trebuie corelate toate disciplinele curriculare, toate treptele sistemuluide învăţămînt.Prin disciplina Educaţie tehnologică, procesul de învăţămînt pune accent pe individ ca personalitate distinctă,ca germene al unei chemări aparte. Individului i se prezintă o gamă de domenii de activitate, el avînd posibilitate săopteze, după dorinţă, pentru unul dintre ele. Astfel, dispare subordonarea acestuia unei planiÞcări sociale de momentsau evoluţiei spectaculoase într-un sector, pentru care s-ar putea să nu manifeste nici o atracţie, nici o chemare.Diversitatea modulelor disciplinei Educaţie tehnologică la toate ciclurile de învăţămînt vizează apropierea treptatăşi sigură a educatului de aptitudinile sale naturale, ampliÞcarea capacităţilor creatoare şi a disponibilităţilor pentruinvenţie şi inovaţie.„Lumea se schimbă, şi cu ea şi locul omului în această lume. În întreaga Europă, responsabilii învăţămîntuluicaută să atenueze divorţul dintre educaţia primită şi viaţa profesională viitoare. Aşa s-a născut educaţia tehnologică,integrată progresiv în programele şcolare si devenită o nouă disciplină de studiu” [2].Toate disciplinele sînt importante. Nu de puţine ori s-a semnalat pericolul menţinerii în planurile de învăţămîntnumai a disciplinelor ştiinţiÞce. Chiar Raportul UNESCO, „A învăţa să Þi”, sesiza că „programele rezervă loc maiuşor ştiinţelor decît tehnologiilor” şi avertiza că „ Separînd-o de practică, se sterilizează în parte ştiinţa sub pretextulridicării prestigiului ei, şi astfel se pierde mult din eÞcacitatea ei ca instrument de educaţie” [4, p. 116]. De aici se poateconcluziona că fără disciplina Educaţie tehnologică procesul de învăţămînt ar rămîne neadecvat şi incomplet.44FUNDAMENTE METODOLOGICE ALE FORMĂRII INIŢIALE A PROFESORILOR <strong>DE</strong> INFORMATICĂ
EX CATHEDRAACCEPŢIUNI MO<strong>DE</strong>RNE ASUPRASCOPULUI ŞI PRINCIPIILOR DISCIPLINEIEDUCAŢIE TEHNOLOGICĂ• Educaţia tehnologică, ca o componentă a educaţieiintelectuale, este o disciplină de culturăgenerală. Aceasta nu se reduce la instruirepractică, la iniţiere într-un meşteşug tradiţionalsau într-o profesie modernă, nu face o profesionalizaretimpurie, este o formaţie culturalănouă, născută din raportul omului modern cutehnologia, şi o coordonată de acţiune pentrueducaţia permanentă [6].• Educaţia tehnologică este o componentă a noiiculturi generale, Þind disciplina care reprezintă„poarta deschisă spre societatea de mîine” şi careare scopul de a forma la elev cultura tehnologicănecesară pentru a-l pregăti să facă faţă provocărilorunei societăţi atît de tehnologizate cum estecea actuală şi cum va Þ cu siguranţă societateade mîine [1].• Scopul disciplinei Educaţie tehnologică nu esteacela de a realiza un produs Þnit, ci de a pătrundeîn miezul problemelor tehnologice, dezvoltîndmobilitatea în gîndire a elevilor, respectiv: putereade exprimare a minţii, curiozitatea, plăcereaşi nevoia de a învăţa, aptitudinea de a înţelegeo problemă tehnologică, de a-i deÞni datele, dea-i găsi o soluţie, de a structura cunoştinţele; astimula activitatea gîndirii divergente, a libertăţii,a responsabilităţii, a facultăţii de a-şi asumasarcini, de a se angaja într-o activitate concretă;a explora, a cuceri, a construi mediul şi a seconstrui construindu-l [12].• Scopul educaţiei tehnologice rezidă în formareacapacităţilor intelectuale, a disponibilităţilorafective şi a abilităţilor practice prin asimilareade cunoştinţe tehnologice, avînd drept Þnalitatefacilitarea comportamentului autonom de adaptarea persoanei la speciÞ cul tehnologic al vieţiicotidiene [6].• Principiile educaţiei tehnologice, afirmate lanivel de UNESCO, vizeaza “reconcilierea cunoaşteriicu ştiinţa de a acţiona”:a) principiul complementarităţii, prin “alternanţăşi continuitate” între formarea intelectuală şiformarea practică a personalităţii umane;b) principiul integrării personalităţii umane înmediul social (economic, politic, cultural) prinacţiune;c) principiul echilibrului între acumularea cunoaşteriiteoretice şi dezvoltarea experienţei practice;d) principiul proiectării resurselor aplicative alecunoaşterii ştiinţiÞce la toate vîrstele, nivelurileşi formele de educaţie.* * *Corelînd prevederile Curriculumului Naţional latreptele preşcolară şi primară, se constată:• Curriculumul Naţional la educaţia tehnologicăpentru clasele primare stipulează [7]:– scopul de “a forma la elevi convingerea şipriceperea de a munci, ştiindu-se că muncaeste principala sursă vitală, atît pentru Þecarepersoană în parte, cît şi pentru întreaga societate”;– Þ nalitatea de “a deschide orizontul elevilorpentru cunoaşterea şi stimularea creativităţiila integrarea acestora în spaţiul social-economicşi istorico-cultural al societăţii”.• În curricula educaţiei preşcolare nu se speciÞcăexplicit dimensiunea educaţiei tehnologice.Aceasta poate fi regăsită în cadrul diverselorarii curriculare: educaţie prin arte, cunoaştereamediului, construire (matematică). <strong>Pro</strong>blemadeÞnitivării rădăcinilor teleologice ale educaţieitehnologice la treapta preşcolară şi a optimizăriiacestora în planul asigurării continuităţii cutreapta primară este actualmente deschisă.<strong>DE</strong>FINIREA OBIECTIVELOR GENERALE ALEDISCIPLINEI EDUCAŢIA TEHNOLOGICĂStudiind diverse izvoare pedagogice, conchidem cădeÞnitorii pentru educaţia tehnologică pot Þ considerateurmătoarele obiective generale:– cultivarea unui veritabil umanism tehnologic;– dezvoltarea spiritului ştiinţiÞc de cercetare;– ampliÞcarea capacităţilor creative, a disponibilităţilorpentru invenţie şi inovaţie;– iniţierea în pregătirea tehnico-practică;– iniţierea în limbajele tehnologice speciÞce;– cunoaşterea istoriei sumare a dezvoltării ştiinţeişi tehnicii, a ingeniozităţii spiritului uman;– înţelegerea raportului tehnologie-mediu şi cultivareaunei atitudini, a unui comportament ecologic;– cunoaşterea marilor familii profesionale, cuspeciÞc tehnologic, pentru o viitoare opţiunesocio-profesională [6].În continuare, ne vom opri succint asupra Þecăruidintre aceste obiective.• Cultivarea unui veritabil umanism tehnologictrebuie să se fundamenteze pe ideea că omul estescopul evoluţiei sociale, inclusiv al progresuluitehnologic. Astfel, progresul tehnico-ştiinţiÞceste conceput în folosul omului şi umanităţii,şi nu al subordonării şi compromiterii condiţieiumane. Aceasta înseamnă că ştiinţa şi tehnologiatrebuie utilizate în sens beneÞc şi nu pentru autodistrugere.Totodată, automatizarea şi robotizarea<strong>Didactica</strong> <strong>Pro</strong>..., Nr.2-3(54-55) anul 2009EDUCAŢIA TEHNOLOGICĂ LA TREPTELE PREŞCOLARĂ ŞI PRIMARĂ <strong>DE</strong> ÎNVĂŢĂMÎNT. PROBLEME <strong>DE</strong>SCHISE45
- Page 5 and 6: QUO VADIS?Cu o anumită întîrzier
- Page 7: QUO VADIS?fapt, la fel ar aÞrma da
- Page 10 and 11: QUO VADIS?nu-şi piardă - pe parcu
- Page 12 and 13: QUO VADIS?PROFESORUL ŞI NOUA ÎNŢ
- Page 14 and 15: EVENIMENTE PRO DIDACTICAIntegrare E
- Page 16 and 17: EVENIMENTE PRO DIDACTICAServicii la
- Page 18 and 19: EVENIMENTE PRO DIDACTICAProiecte lo
- Page 20 and 21: EX CATHEDRAEducaţia intelectuală
- Page 22 and 23: EX CATHEDRAunei naţiuni… (5, p.
- Page 24 and 25: EX CATHEDRAurmătoarea structură g
- Page 26 and 27: EX CATHEDRAtinţele anterioare ale
- Page 28 and 29: EX CATHEDRAconceptelor ştiinţiÞc
- Page 30 and 31: EX CATHEDRAnumai să aplice modele
- Page 32 and 33: EX CATHEDRAaÞrmă că unele persoa
- Page 34 and 35: EX CATHEDRAun ritm progresiv, nu nu
- Page 37 and 38: EX CATHEDRADin perspectiva instruir
- Page 39 and 40: EX CATHEDRAEtapa a III-a: Studiul i
- Page 41 and 42: EX CATHEDRAprezentarea soluţiei co
- Page 43 and 44: EX CATHEDRATabelul 1. Modelul didac
- Page 45: EX CATHEDRAProgramul de pregătire
- Page 49 and 50: EX CATHEDRAde codiÞcare a comenzil
- Page 51 and 52: EX CATHEDRACONCLUZII:• Conexiunea
- Page 53 and 54: EX CATHEDRAPrelucrînd răspunsuril
- Page 55 and 56: EDUCAŢIE DE GENperspectiva educaţ
- Page 57 and 58: EDUCAŢIE DE GEN- să conştientize
- Page 59 and 60: EDUCAŢIE DE GEN• lider - îşi f
- Page 61 and 62: EDUCAŢIE DE GENCare dintre condiţ
- Page 63 and 64: EDUCAŢIE DE GENAnexa 5. „Păi, u
- Page 65 and 66: EDUCAŢIE DE GENcu suportul Þnanci
- Page 67 and 68: EDUCAŢIE DE GENÎn cadrul proiectu
- Page 69 and 70: MANAGEMENT EDUCAŢIONALDirectoareaD
- Page 71 and 72: MANAGEMENT EDUCAŢIONALÞlozoÞcă
- Page 73 and 74: PENTRU O FORMARE CONTINUĂ DE CALIT
- Page 75 and 76: PENTRU O FORMARE CONTINUĂ DE CALIT
- Page 77 and 78: INCLUSIV EUPractici incluzive de ed
- Page 79 and 80: INCLUSIV EUAceasta a răbdat pînă
- Page 81 and 82: INCLUSIV EUmezina, la fel ca iedul
- Page 83 and 84: EXERCITO, ERGO SUMDiscuţii contrad
- Page 85 and 86: EXERCITO, ERGO SUMo situaţie Þnal
- Page 87 and 88: EXERCITO, ERGO SUMTabelul 1. Valori
- Page 89 and 90: EXERCITO, ERGO SUMFigura 1. Aspecte
- Page 91 and 92: EXERCITO, ERGO SUMRaduPovestea e in
- Page 93 and 94: EXERCITO, ERGO SUMPagina de jurnalA
- Page 95 and 96: EXERCITO, ERGO SUMDezvoltarea creat
- Page 97 and 98:
EXERCITO, ERGO SUMÎn economia ţă
- Page 99 and 100:
EXERCITO, ERGO SUMprocese şi fenom
- Page 101 and 102:
DEZVOLTAREA, GÎNDIRII CRITICEa unu
- Page 103 and 104:
DEZVOLTAREA GÎNDIRII CRITICEc) pă
- Page 105 and 106:
DEZVOLTAREA GÎNDIRII CRITICEÎn r
- Page 107 and 108:
DICŢIONARfundamentale şi instrume
- Page 109 and 110:
DICŢIONARtinderea la nivel de conc
- Page 111 and 112:
Schimbări de paradigmă în teoria