III. APRECIEREA CARACTERULUI <strong>REZONABIL</strong> <strong>AL</strong><strong>ARESTĂRII</strong> <strong>PREVENTIVE</strong>Exigenţa ,,termenului rezonabil” constituie o temă centrală, având o importanţăaparte în cadrul Convenţiei Europene a Drepturilor Omului. Această chestiune este unapregnantă mai ales atunci când trebuie aplicată în materie penală, datorită faptului că arelegătură directă cu libertatea persoanei. 1 Dată fiind importanţa crescândă a notiunii de,,durată rezonabilă” în discursul juridic actual, în doctrină s-a încercat o ,,clasificare” anormelor ce fac referire la aceasta. 2 În acest sens, mai ales datorită faptului că Instanţaeuropeană face referire în numeroase hotărâri la celeritatea procedurilor, nu ni se paredeloc întâmplător faptul că articolele 5 §3 şi 6§1 din Convenţie, sunt în vârful ierarhiei.1. NOŢIUNEA DE ,,TERMEN <strong>REZONABIL</strong>” ÎN ARTICOLELE 5 §3ŞI 6 §1 DIN CEDODe la început subliniem că este important ca ,,termenul rezonabil” prevăzut în art.5§ 3 să nu fie confundat cu cel prevăzut în art.6 § 1. 3 După cum am văzut art. 5 § 3 are cascop protejarea persoanelor împotriva unei detenţii preventive excesive, în pofida dreptuluila libertate şi a prezumţiei de nevinovăţie, pe când art. 6 § 1 consacră dreptul la o duratărezonabilă a procedurii. 4Textul art. 6 formulează practic principiul celerităţii procedurilorjudiciare, astfel ,,orice persoană are dreptul ca şi cauza sa să fie judecată (...)într-o duratărezonabilă de timp”. Doctrina arată că textul citat mai sus este ,,traducerea juridică” aadagiului englez justice delayed, justice denied sau a celui francez justice rétive, justicefautive. 5Impunând respectarea unui ,,termen rezonabil” pentru înfăptuirea actului dejustiţie, Convenţia subliniază faptul că justiţia trebuie să fie administrată fără întârzieri denatură a-i compromite eficacitatea şi credibilitatea, statul fiind responsabil pentru1 Jean-Paul JEAN, avocat général près la cour d’appel de Paris, professeur associé à l’Université de Poitiers,Actes du colloque : La qualité des décisions de justice, Université de Poitiers 8 mars 2007, p. 11.2 Olivier CORTEN, op.cit., p. 6.3 Jean-Yves LASS<strong>AL</strong>LE, Les Délais de la Convention Européene des Droits de L’Homme et le Droit PénalFrançais, Revue Trimestrielle des Droits de l’Homme, Nr.14, Editions Nemesis, p. 285. Precizăm că în acestarticol, autorul face o clasificare a termenelor întâlnite în Convenţie. Astfel avem delais sommaires (art. 5 §2şi 5 §4) şi delais raisonnables (art. 5 §3 şi art. 6 §1).4 Pentru unele detalii a se vedea: S. GUINCHARD, Les métamorphoses de la procédure à l’aube dutroisième millénaire, in Clés pour le siècle, Université Panthéon Assas, Dalloz, 2002,p. 1201 şi urm.; RaduCHIRIŢĂ, Celeritatea Procedurii-Misiune imposibilă ?, Revista Pandectele Române, Nr. 6 din 2005, p. 164şi urm.5 S. Guinchard, J. Buisson, op.cit. p.397; R. Chiriţă, op.cit., p.304; Alexix Mihman, op.cit., p. 304.28
activitatea ansamblului serviciilor sale, iar nu numai pentru aceea a organelor judiciare 1 .Deci este îndeobşte recunoscut faptul că celeritatea procedurii presupune judecarea într-o,,durată rezonabilă” şi are ca finalitate protejarea credibilităţii justiţiei şi eficienţa sa. 2Aprecierea caracterului rezonabil al arestării preventive se face după metodeapropiate de cele utilizate în determinarea duratei rezonabile al procedurilor, în primulrând prin aprecierea in concreto în funcţie de circumstanţele cauzei. Această analogie, adispoziţiilor celor două articole, aflate în vecinătate dar totuşi atât de distincte din punct devedere al conţinutului, risca să degenereze în interpretări confuze. Acest fapt, a determinatCurtea să precizeze cum se vor raporta cele două articole, unul faţă de celălalt. 3 Înhotărârea Stögmüller, Curtea Europeană a elucidat semnificaţia acestora arătând că ,,dispoziţiile art. 6§1 nu se confundă cu cele ale art 5 §3 deoarece cele dintâi conferădrepturi oricărui justiţiabil (...) pe când art. 5 §3 se referă doar la persoanele ce se află înstare de detenţie preventivă (...). Articolul 5 §3 apare astfel ca o dispoziţie independentă ceproduce efecte proprii, oricare ar fi faptele ce apar în motivarea arestării saucircumstanţele care au determinat prelungirea fazei de instrucţie”. 4Parcurgând jurisprudenţa Curţii, se poate observa că ,,termenul rezonabil”prevăzutde art. 5 se apreciază mult mai riguros decât cel prevăzut de art.6 5 . În susţinerea acesteidistincţii s-a afirmat că ,, se poate ca o instrucţie mai lungă să fie conformă art. 6§1, fără aputea fi, în acelaşi timp, justificată prin raportare la art.5 §3”. 6 De pildă, în afacereaStögmüller, Curtea a conchis că există o violare a art. 5 §3, însă a considerat că nu există şio depăşire a duratei rezonabile prevăzute de art.6§1. Această hotărâre a condus la opiniaaproape unanimă în doctrină că art. 5 §3 are o autonomie incontestabilă, iar o astfel dedecizie este perfect logică dacă ţinem cont de scopul Convenţiei. 7 Într-o altă hotărâre,Gosselin c. Franţa, Instanţa europeană precizează că în situaţia în care, autorităţilenaţionale nu acţionează cu diligenţă în desfăşurarea procedurii, art.5 §3 se va considera1 Zielinski et Pradal et Gonzales et autres c. Franţa, 28 octombrie 1999, §65.2 Frédéric Sudre, op.cit., p.388.3 Michèle Picard et Patrick Titiun sous direction L. E. PETITTI, op.cit., p. 220.4 Stögmüller c. Austria, 10 noiembrie 1969, §5-6.5 Mireille DELMAS-MARTY, Procès pénal et droits de l'homme, Presses Universitaires de France, Paris,1992, p. 50 În această lucrare, autoarea arată că Franţa a fost condamnată de Fosta Comisie, prin afacereaClerc din 26 aprilie 1990, pentru o procedură de natură penală, care a durat 14 ani.6 Rusen ERGEC et Jacques VELU, La notion de ,,délai raisonnable’’ dans les Articles 5 et 6 de laConvention Européenne des Droits de l’Homme – essai de synthèse-, Revue Trimestrielle des Droits del’Homme, Numéro spécial-délai raisonnable, Nr.5, Editions Nemesis, 1991, p. 1547 Michèle Picard et Patrick Titiun sous direction L. E. PETITTI, op.cit., p.220.29
- Page 1: UNIVERSITATEA “BABEȘ-BOLYAI” C
- Page 4 and 5: I. CAPITOL PRELIMINAR1. NOŢIUNEA D
- Page 6 and 7: În linii mari, în ceea ce priveş
- Page 8 and 9: 2. TERMENUL REZONABIL ÎN CONTEXTUL
- Page 10 and 11: aplică tuturor categoriilor prevă
- Page 12 and 13: partea a doua, care la rândul ei,
- Page 14 and 15: 3.3.Modificarea Constituţiei. Prin
- Page 16 and 17: cauzei 1 . Pentru a exista o garan
- Page 18 and 19: infracţiune sau când există moti
- Page 20 and 21: persoane prezumată ca fiind nevino
- Page 22 and 23: dat în cele din urmă o soluţie i
- Page 24 and 25: instanţă. 5 Mai precizăm că în
- Page 26 and 27: judecată instanţa este obligată,
- Page 30 and 31: acuzat. 4 Atât în art. 5 cât şi
- Page 32 and 33: În jurisprudenţa Curţii Europene
- Page 34 and 35: anumită jurisdicţie a unei probe
- Page 36 and 37: mare, cu atât aprecierea caracteru
- Page 38 and 39: expert să-şi depună raportul la
- Page 40 and 41: nefondate, a refuzat să se supună
- Page 42 and 43: Într-o hotărâre recentă dată
- Page 44 and 45: Din motivarea instanţei interne, c
- Page 46 and 47: Jurisprudenţa Curţii ne relevă a
- Page 48 and 49: încercarea de a se sustrage urmăr
- Page 50 and 51: noi impus de Curte. 1 În doctrină
- Page 52 and 53: espective se diminuează cu timpul,
- Page 54 and 55: Considerăm că dată fiind complex
- Page 56 and 57: egulii generale a judecării în st
- Page 58 and 59: libertate. 1 În cele ce urmează,
- Page 60 and 61: preventive, au fost respinse cereri
- Page 62 and 63: Caracterul justificat al arestării
- Page 64 and 65: De asemenea şi atitudinea procesua
- Page 66 and 67: ’90, după ce au început să con
- Page 68 and 69: de circumstanţele speţei, asemene
- Page 70 and 71: infracţiuni (Matznetter c. Austria
- Page 72 and 73: instanţelor naţionale, diligenţe
- Page 74 and 75: BIBLIOGRAFIE Tratate, Cursuri, Cule
- Page 76 and 77: 30. KÖVESI, Laura Codruţa, TIŢIA
- Page 78 and 79:
Revue Trimestrielle des Droits de l
- Page 80 and 81:
Lista Hotărârilor Citate înOrdin
- Page 82 and 83:
97. Moisejevs c. Letonia, 15 iunie
- Page 84 and 85:
CUPRINSCuvânt-înainte ...........