- Teza de Doctorat - (Rezumat) - Doctorate ULBS
- Teza de Doctorat - (Rezumat) - Doctorate ULBS
- Teza de Doctorat - (Rezumat) - Doctorate ULBS
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Universitatea „Lucian Blaga” SibiuFacultatea <strong>de</strong> ŞtiinŃe EconomiceDepartamentul <strong>Doctorat</strong>e- <strong>Teza</strong> <strong>de</strong> <strong>Doctorat</strong> -„Managementul şi gestiunea risculuifinanciar - bancar: mutaŃii previzibile însecolul XXI“(<strong>Rezumat</strong>)Conducător ŞtiinŃificProf.univ.dr. D.H.C. Ioan BogdanDoctorandIoana Nicoleta Roman2010
„Managementul este arta artelorîntru-cât are în ve<strong>de</strong>re dirijareatalentelor oamenilor.”Jean Servan Schreiber„Creativitatea se naşte din necesitate,precum şi ziua se naşte din noapte. Înperioada crizei se nasc invenŃiile,<strong>de</strong>scoperirile şi marile strategii. Cine<strong>de</strong>păşeşte criza se <strong>de</strong>păşeşte pe sineînsuşi, fără a rămâne <strong>de</strong>păşit.”Albert Einstein1
Capitolul 10: Specificitatea gestiunii şi managementului principalelorriscuri bancare 8210.1 Managementul riscurilor şi oportunităŃilor în cadrul afacerilor bancare 8210.2 Managementul <strong>de</strong> zi cu zi 8310.3 Managementul crizelor bancare 8510.4 Planificarea strategică 86Capitolul 11: MutaŃii previzibile în sistemul bancar în secolul XXI şiimplicaŃiile în managementul şi gestiunea riscului bancar 8911.1 Schimbarea, economia, organizaŃia şi managementul bazate pe cunoştinŃeşi impactul lor în managementul riscului bancar 8911.2 MutaŃii previzibile în organizaŃia viitorului şi impactul lor în managementulbancar, în riscul bancar şi în relaŃia bancă - client 9311.3 Procesul <strong>de</strong> fuzionare şi centralizare în sistemul bancar şi impactul lui înmanagementul riscului pe piaŃa monetară 95Capitolul 12: Integrarea în Uniunea Europeană, acordul Basel II, interna-Ńionalizarea activităŃii bancare şi globalizarea afacerilor şiimpactul lor în managementul riscului bancar 10012.1 InternaŃionalizarea activităŃii bancare şi globalizarea afacerilor şi impactullor în managementul riscului bancar 10012.2 Decalajele care <strong>de</strong>spart România <strong>de</strong> Ńările avansate ale Uniunii Europeneşi pe plan mai larg şi impactul lor pe piaŃa monetară şi pe piaŃa <strong>de</strong> capitaldin perspectiva managementului riscului bancar 10412.3 Noile reglementări Basel II şi impactul lor în managementul risculuibancar 10912.3.1 Metoda scoring / rating - diagnosticul global 11012.3.2 Concepte <strong>de</strong> bază ale acordului Basel II 11212.3.3 EvoluŃia în sistemul bancar românesc a noului acord <strong>de</strong> capital Basel II 11512.3.4 Basel II şi cerinŃele rezultate din criza economico - financiară mondialăactuală 11712.4 Rolul statului în perfecŃionarea politicilor monetar - financiare şigestionarea riscurilor pe piaŃa monetară şi pe piaŃa <strong>de</strong> capital încontextul crizei economico - financiare mondiale actuale 119Capitolul 13: Managementul riscului bancar actual – realităŃi şi cerinŃe dinperspectiva crizei economico - financiare mondiale actuale 12213.1 Strestestul - instrument fundamental al managementului bancar înprocesul <strong>de</strong> adaptare la problematica generală a riscurilor dinperspectiva mutaŃiilor previzibile în organizaŃia viitorului 12213.1.1 Tipurile <strong>de</strong> strestest 12313.1.2 Meto<strong>de</strong> aplicative ale strestestului 12413.1.3 Strestestul şi cerinŃele ce <strong>de</strong>curg din criza economico- financiarămondială actuală 12613.2 Managementul activ al portofoliului <strong>de</strong> credit (ACPM) 12713.2.1 Lărgirea mandatului 12913.2.2 Dezvoltarea competenŃei tehnice şi metodice 12913.2.3 Integrarea ACPM-ului în structura <strong>de</strong>cizională a băncii 130Capitolul 14: Concluzii parŃiale şi contribuŃii personale 1323
Partea a III-a: Managementul şi gestiunea riscului <strong>de</strong> firmăCapitolul 15: MutaŃii <strong>de</strong> profunzime previzibile în firma secolului XXI şiimplicaŃiile acestora în managementul şi gestiunea riscului <strong>de</strong>firmă 143Capitolul 16: InternaŃionalizarea firmelor şi globalizarea afacerilor şiimpactul lor în managementul riscului <strong>de</strong> firmă 14616.1 Globalizarea afacerilor şi internaŃionalizarea firmelor – fenomenecomplexe ale secolului XXI 14716.2 Managementul afacerilor internaŃionale 15016.3 FuncŃiile managementului afacerilor internaŃionale 15116.4 Managerul global 15216.5 Riscul bancar în corelaŃie cu riscul <strong>de</strong> firmă din perspectiva internaŃionalizăriifirmelor şi globalizării afacerilor 153Capitolul 17: Conceptul <strong>de</strong> risc <strong>de</strong> firmă şi importanŃa tipologiei acestuia 15517.1 Conceptul <strong>de</strong> risc <strong>de</strong> firmă 15517.2 Tipologia riscului <strong>de</strong> firmă 157Capitolul 18: Sistemul <strong>de</strong> indicatori <strong>de</strong> performanŃă utilizat în managementulşi gestiunea riscului <strong>de</strong> firmă 16018.1 Indicatorii rezultatului economico-financiar (income statement ratio) 16118.2 Indicatorii bilanŃului (balance sheet ratios) 16218.3 Indicatorii fluxului monetar (cash flow ratios) 16418.4 Indicatorii profitabilităŃii (profitability ratio) 16518.5 Indicatorii lichidităŃii (liquidity ratio) 168Capitolul 19: Concluzii parŃiale şi contribuŃii personale 171Partea a IV-a: Elemente <strong>de</strong> gestiune şi management ale riscului pe unelesegmente ale pieŃei financiareCapitolul 20: Zonele principale <strong>de</strong> risc pe piaŃa <strong>de</strong> capital, cu impact înriscul bancar, inclusiv impactul calităŃii resurselor umane înacest proces 17720.1 PiaŃa <strong>de</strong> capital - realităŃi şi cerinŃe precum şi zonele principale <strong>de</strong> risc încontextul crizei economico - financiare mondiale actuale 17720.2 Resursele umane din perspectiva mutaŃiilor previzibile în secolul XXI şiimpactul lor în managementul riscului pe piaŃa monetară şi pe piaŃa <strong>de</strong>capital 179Capitolul 21: Elemente specifice <strong>de</strong> gestiune şi management pe piaŃa <strong>de</strong>capital, cu impact pe piaŃa monetară 18221.1 RelaŃia piaŃă monetară - piaŃă <strong>de</strong> capital din perspectiva managementuluiriscului bancar 18221.2 Elementele specifice <strong>de</strong> gestiune şi management pe piaŃa <strong>de</strong> capitalutilizate în practica <strong>de</strong> specialitate 18321.3 PiaŃa monetară şi piaŃa <strong>de</strong> capital în contextul inter- şi multicultural încare se <strong>de</strong>rulează afacerile din perspectiva internaŃionalizării activităŃiibancare şi globalizării afacerilor 186Capitolul 22: Principalii indicatori <strong>de</strong> performanŃă pe piaŃa <strong>de</strong> capital şirolul lor în managementul riscului bancar 189Capitolul 23: ImplicaŃiile riscului <strong>de</strong> Ńară 1974
Introducere,Partea a I-a: Riscul în afaceri,Partea a II-a: Managementul şi gestiunea riscului bancar,Partea a III-a: Managementul şi gestiunea riscului <strong>de</strong> firmă,Partea a IV-a: Elemente <strong>de</strong> gestiune şi management ale riscului pe unele segmenteale pieŃei financiare,Partea a V-a: Cercetare ştiinŃifică selectivă referitoare la managementul şi gestiuneariscului pe unele segmente ale pieŃei,Partea a VI-a: Sinteza concluziilor, opiniilor, contribuŃiilor personale.S-a încercat o abordare coerentă a obiectivelor prin îmbinarea aspectelor teoretice curezultatele obŃinute în cadrul cercetării ştiinŃifice selective efectuate, bazându-ne şi peexperienŃa profesională proprie ca analist <strong>de</strong> credite şi ca fost auditor. Ne-am preocupat cadin construcŃia la care ne-am referit să se contureze o imagine unitară a stadiului cercetăriiştiinŃifice selective în domeniu şi a realităŃilor care caracterizează acest domeniu precum şitendinŃele previzibile în lumea contemporană.În cadrul cercetării ştiinŃifice selective referitoare la managementul şi gestiuneariscului pe unele segmente ale pieŃei financiare am urmărit obŃinerea <strong>de</strong> informaŃii necesarevalidării conceptelor <strong>de</strong> bază ale tezei <strong>de</strong> doctorat şi formulării <strong>de</strong> soluŃii sustenabile pentruobiectivelor i<strong>de</strong>ntificate. Prin urmare cu sprijinul conducătorului ştiinŃific am ales ocolectivitate <strong>de</strong> cercetare elevată: universitari, doctoranzi în management, manageristrăini şi români în domeniu, specialişti şi clienŃi ai pieŃei financiare. CercetareaştiinŃifică a fost realizată pe 200 <strong>de</strong> respon<strong>de</strong>nŃi, utilizând pentru culegerea lorchestionare <strong>de</strong> tip omnibus, conŃinând un set <strong>de</strong> 15 întrebări <strong>de</strong>schise, închise (trihotomice şimultihotomice) şi mixte. Rezultatele au fost reprezentate sub formă <strong>de</strong> grafice şi tabele.Pentru elaborarea tezei <strong>de</strong> doctorat am i<strong>de</strong>ntificat cu sprijinul conducătorului ştiinŃificpeste 200 <strong>de</strong> repere bibliografice, <strong>de</strong> autori români <strong>de</strong> notorietate internaŃională şi străini culucrări <strong>de</strong> referinŃă notabile în domenii referitoare la managementul financiar – bancar, lameto<strong>de</strong>le <strong>de</strong> evaluare a riscului, la piaŃa monetară şi <strong>de</strong> capital, la procesele <strong>de</strong> creditare, laregulamentele internaŃionale (Basel II), etc. S-au avut <strong>de</strong> asemenea în ve<strong>de</strong>re articole dinreviste <strong>de</strong> specialitate, în mare parte <strong>de</strong> circulaŃie internaŃională. Ne referim la articole aleunor experŃi în domeniu, mai cu seamă în mo<strong>de</strong>larea şi măsurarea riscului <strong>de</strong> lichiditate, înmanagementul riscului în afaceri în general şi în special a riscului bancar (ca <strong>de</strong> pildăstrestestul în bănci), managementul portofoliului <strong>de</strong> credite, utilizarea indicatorilor <strong>de</strong> ratingîn domeniile abordate şi mai cu seamă conceptul şi impactul practic al capitalului <strong>de</strong>încre<strong>de</strong>re, a riscului <strong>de</strong> lichiditate etc. În continuare redăm conceptele, i<strong>de</strong>ile, opiniile şicontribuŃiile personale <strong>de</strong> sinteză cele mai conclu<strong>de</strong>nte cuprinse în teza <strong>de</strong> doctorat.7
Consi<strong>de</strong>rând că trăim şi ne <strong>de</strong>sfăşurăm activitatea într-o lume a riscului am acordat înprima parte a tezei <strong>de</strong> doctorat, intitulată „Riscul în afaceri”, o atenŃie <strong>de</strong>osebită acestuiconcept fundamental. Prin urmare este necesară <strong>de</strong>finirea conceptului <strong>de</strong> risc în afaceri şianaliza acestuia în funcŃie <strong>de</strong> natura <strong>de</strong>ciziilor şi preferinŃelor <strong>de</strong> risc ale manageruluipentru a reliefa tabloul conceptual relevant <strong>de</strong>mersului nostru viitor. Riscul şi şansa suntomniprezente în toate activităŃile agenŃilor economici, fiind iminente oricărei <strong>de</strong>ciziieconomice şi <strong>de</strong>terminate <strong>de</strong> calitatea şi volumul informaŃiilor existente. Riscul în afaceri<strong>de</strong>Ńine un rol fundamental în activităŃile şi strategiile manageriale. Este cert că abilitateamanagerului <strong>de</strong> a-şi asuma riscuri în procesul <strong>de</strong>cizional este cheia succesului uneiorganizaŃii. Afacerea este inseparabilă <strong>de</strong> manager, care o iniŃiază şi o finanŃează şi <strong>de</strong> risculasumat <strong>de</strong> fiecare dintre părŃi. Dorim să atragem atenŃia asupra motoului acestei părŃi şianume: „Riscul este umbra oricărei afaceri. În principiu nu există afacere fără risc. Deregulă avantajele sunt proporŃionale cu riscul asumat ştiinŃific.” Astfel între afacere şi riscexistă un raport <strong>de</strong> condiŃionare directă, acesta fiind elementul dinamic al fiecărei afaceri.Analiza riscului permite o înŃelegere mai bună a problemelor cărora societatea estenevoită să le facă faŃă în <strong>de</strong>sfăşurarea activităŃilor sale. Prin urmare consi<strong>de</strong>răm că estenecesară pentru economia acestei tezei <strong>de</strong> doctorat să privim modul în care riscul esteabordat <strong>de</strong> către managerii şi personalul organizaŃiilor, acesta fiind unul dintreobiectivele principale fixate.În acest context am concluzionat ca urmare a rezultatelor obŃinute în cadrul cercetăriiştiinŃifice selective că riscul se cunoaşte parŃial şi se Ńine seama ca atare <strong>de</strong> acesta. ÎnaccepŃiunea noastră şi mai ales din perspectiva crizei economico – financiare mondialeactuale şi a cauzelor, care au <strong>de</strong>terminat-o precum şi din experienŃa profesională proprie caanalist <strong>de</strong> credite, riscurile au fost ignorate în mare parte în practica <strong>de</strong> specialitate şi prinurmare managementul acestora nu a fost corespunzător. Consi<strong>de</strong>răm că strategiile <strong>de</strong>afaceri agresive, standardizarea produselor şi serviciilor, goana după profit cu costuri cât maireduse au <strong>de</strong>terminat un comportament impru<strong>de</strong>nt al societăŃilor bancare şi al firmelorafectând masiv calitatea. Mai ales în domeniul bancar creditele au fost reduse la statutul <strong>de</strong>marfă, ignorându-se condiŃiile a<strong>de</strong>cvate <strong>de</strong> creditare şi astfel riscurile asociate acestuiproces. Aceste aspecte au avut o finalitate <strong>de</strong>zastruoasă cu consecinŃe extreme la nivelmondial <strong>de</strong>generând în criza economico – financiară mondială actuală.Am încercat să i<strong>de</strong>ntificăm pe baza cercetării ştiinŃifice selective şi din experienŃaprofesională proprie unele măsuri mai performante în ve<strong>de</strong>rea modificării percepŃiei şiinteresului personalului organizaŃiei pentru managementul riscului în afaceri. În primulrând este <strong>de</strong> remarcat faptul că factorul uman <strong>de</strong>Ńine un rol central în cadrul actualelorevenimente, comportamentul său fiind una din cauzele principale ale crizei economico –financiare mondiale actuale. A fost <strong>de</strong>terminantă mai ales percepŃia sa în ceea ce priveşteriscurile din cadrul activităŃilor sale. Suntem <strong>de</strong> părere că aceasta este influenŃată <strong>de</strong>pregătirea profesională, remunerarea, motivarea dar şi loialitatea factorului uman şi prinurmare este imperativă implementarea unor măsuri în acest sens.8
CunoştinŃele sunt bunurile cele mai valoroase <strong>de</strong> care dispune o societate. Astfelconsi<strong>de</strong>răm că sunt necesare măsuri <strong>de</strong> informare, instruire şi specializare continuă amanagerilor şi a personalului prin cursuri şi seminarii referitoare la inovaŃiile financiare şiriscurile induse <strong>de</strong> acestea, strategii <strong>de</strong> diminuare a riscurilor, soluŃii în timp <strong>de</strong> criză etc.Devine imperativă sensibilizarea şi conştientizarea factorului uman în ceea ce priveştemultitudinea şi complexitatea riscurilor rezultate mai ales din structurile produselorfinanciare pe pieŃele <strong>de</strong> capital şi monetare. În opinia noastră reglementările existente au<strong>de</strong>monstrat că sunt insuficiente pentru a preveni pier<strong>de</strong>rile rezultate din crizele economicepotenŃiale. Prin urmare este necesară şi o modificare a percepŃiei faŃă <strong>de</strong> risc a organelorlegislative în ve<strong>de</strong>rea implementării unor regulamente <strong>de</strong> creştere a transparenŃei produselorşi pieŃelor financiare.Un aspect important şi <strong>de</strong> mare actualitate în discuŃiile prezente ale guvernelor şi aleorganelor <strong>de</strong> supraveghere bancară este remunerarea personalului şi mai ales amanagementului şi conducerii unei societăŃi. Opinăm după cum se cristalizează şi din cadrulcercetării ştiinŃifice selective că este nevoie <strong>de</strong> crearea unui sistem <strong>de</strong> remunerare în funcŃie<strong>de</strong> performanŃa sustenabilă pe termen lung dar şi implicarea managerilor, conduceriisocietăŃilor şi a personalului în procesul <strong>de</strong> răspun<strong>de</strong>re referitor la pier<strong>de</strong>rile organizaŃiei.Unele societăŃi au subestimat implicaŃiile fenomenului <strong>de</strong> globalizare ca sursăprincipală <strong>de</strong> risc şi <strong>de</strong> intensificare a acestuia. Accesul pe pieŃele internaŃionale şinecesitatea <strong>de</strong> a face faŃă concurenŃei agresive au amplificat nivelului <strong>de</strong> îndatorare aorganizaŃiilor. Se impune sensibilizarea managerilor şi conducerii societăŃilor în ceea cepriveşte riscurile <strong>de</strong>terminate <strong>de</strong> îndatorarea excesivă şi <strong>de</strong> surse <strong>de</strong> venit nesustenabile. Estenecesară o analiză riguroasă a structurii <strong>de</strong> capital şi a <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nŃei organizaŃiilor <strong>de</strong> pieŃele<strong>de</strong> capital şi monetară.În opinia noastră i<strong>de</strong>ntificarea corectă a diferitelor tipuri <strong>de</strong> risc şiclasificarea acestora este o premisă fundamentală pentru un management al risculuiperformant, fiind unul din obiectivele principale în cadrul <strong>de</strong>mersului nostru. În ceea cepriveşte tipologia generală a riscurilor trebuie să remarcăm faptul că în literatura <strong>de</strong>specialitate au fost întâlnite numeroase încercări <strong>de</strong> clasificare, unele dintre acestea fiindabordate în cadrul tezei. Tipologia riscurilor pe piaŃa financiară este <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> complexăfiind necesară tratarea corelată a diferitelor clase <strong>de</strong> risc, <strong>de</strong>oarece riscurile reprezintă unîntreg complex, influenŃându-se reciproc. În continuarea <strong>de</strong>mersului nostru am efectuat oclasificare generală a riscurilor în riscuri bancare şi riscuri <strong>de</strong> firmă, aceasta fiindrelevantă din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re a obiectivelor fixate şi abordate.De asemenea cercetarea ştiinŃifică selectivă ne-a permis să evi<strong>de</strong>nŃiem percepŃiacolectivităŃii cercetate în ceea ce priveşte relevanŃa riscurilor pe pieŃele financiare şi înpractica <strong>de</strong> specialitate. Prin urmare au fost propuse unele riscuri consi<strong>de</strong>rate maipericuloase, acestea fiind clasificate <strong>de</strong> noi în funcŃie <strong>de</strong> pon<strong>de</strong>rea lor în rezultatele obŃinute.În acest context dorim să amintim doar unele dintre aceste riscuri: riscul <strong>de</strong> lichiditate, risculvalutar, riscul <strong>de</strong> reputaŃie, riscul <strong>de</strong> piaŃă, riscul <strong>de</strong> credit, riscul <strong>de</strong> Ńară, riscul <strong>de</strong>contraparte, riscul operaŃional, riscul <strong>de</strong> emitent, riscul <strong>de</strong> insolvabilitate, riscul juridic,9
iscul politic, riscul îndatorării excesive, etc. Opinăm că majoritatea acestor tipuri <strong>de</strong> riscsunt caracteristice atât activităŃii bancare cât şi activităŃii firmelor. Riscurile i<strong>de</strong>ntificate aufost <strong>de</strong>finite şi abordate pe scurt iar analiza unora dintre acestea cu implicaŃii mari mai alesdin perspectiva crizei economico – financiare mondiale actuale a fost aprofundată încontinuarea <strong>de</strong>mersului tezei <strong>de</strong> doctorat.În <strong>de</strong>sfăşurarea afacerilor şi în cadrul managementului riscurilor în afaceri un rol<strong>de</strong>terminant îl <strong>de</strong>Ńine evaluarea acestora prin intermediul unor meto<strong>de</strong> şi tehnici <strong>de</strong>analiză şi monitorizare performante. În literatura <strong>de</strong> specialitate au fost realizatenumeroase studii şi cercetări pentru a le i<strong>de</strong>ntifica şi a le perfecŃiona. Consi<strong>de</strong>răm însă cămai ales în contextul consecinŃelor crizei economico – financiare mondiale actuale seimpune i<strong>de</strong>ntificarea şi implementarea acelor meto<strong>de</strong> şi tehnici <strong>de</strong> evaluare şi monitorizare ariscurilor ce sunt mai eficiente şi mai performante. Dorim să amintim în acest context căunul dintre instrumentele cel mai frecvent utilizate este analiza diagnostic a situaŃieieconomico – financiare a unei organizaŃii bazată pe bilanŃ şi contul <strong>de</strong> profit şi pier<strong>de</strong>re.Trebuie să remarcă faptul că aceasta se caracterizează printr-un grad <strong>de</strong> subiectivitate mareîn <strong>de</strong>terminarea relevanŃei diferiŃilor indicatori, bazându-se pe discernământul, pregătirea şiexperienŃa profesională a factorului uman. Astfel se impune utilizarea unor mo<strong>de</strong>lestatistico- matematice <strong>de</strong> evaluare şi monitorizare a riscurilor în afaceri, pentru a asigura ungrad <strong>de</strong> obiectivitate mai ridicat.Pentru a soluŃiona acest obiectiv cercetarea ştiinŃifică selectivă ne-a permis i<strong>de</strong>ntificareaunor meto<strong>de</strong> consi<strong>de</strong>rate relevante în practica <strong>de</strong> specialitate cum ar fi: valoarea la risc, nota<strong>de</strong> rating, analiza senzitivităŃii prin intermediul strestestelor, acordarea <strong>de</strong> drepturi limitatepersonalului în procesul <strong>de</strong> creditare şi în tranzacŃiile pe pieŃele <strong>de</strong> capital, etc. DatorităimportanŃei lor, analiza unora dintre acestea au fost reluate pe parcursul părŃii a doua şi apatra a tezei <strong>de</strong> doctorat.În opinia noastră este necesară o evaluare a riscurilor în afaceri la perioa<strong>de</strong> relativscurte <strong>de</strong> timp, având în ve<strong>de</strong>re instabilitatea economică şi imposibilitatea <strong>de</strong> a stabili înacest context previziuni pe o perioadă lungă <strong>de</strong> timp. Consi<strong>de</strong>răm că este necesară ocombinare eficientă şi echilibrată a acestor meto<strong>de</strong> tehnice cu experienŃa profesională,discernământul şi atitudinea critică a analistului în evaluarea şi monitorizarea riscurilor.Managementul operativ, strategic şi financiar al riscului sunt conceptefundamentale a căror importanŃă nu trebuie ignorată în nici un moment mai ales dinperspectiva crizei economico – financiare mondiale actuale. Managementul operativ implicăprocesul <strong>de</strong> sistematizare şi analiză continuă a riscului în afaceri, urmărind i<strong>de</strong>ntificareasurselor şi cauzelor <strong>de</strong> risc. De asemenea se are în ve<strong>de</strong>re creşterea valorii organizaŃiei şiprin urmare consi<strong>de</strong>răm implementarea managementului operativ în cadrul acesteia a fiimperativă.Premisa principală a unei gestiuni eficiente a riscului este un management strategic binegândit <strong>de</strong>oarece în cadrul său sunt formulate prin intermediul politicii <strong>de</strong> risc obiectiveleurmărite <strong>de</strong> către societate în gestionarea riscurilor în afaceri. Latura financiară are un rolimportant în toate componentele activităŃii manageriale. Managementul financiar ca10
subsistem al managementului general urmăreşte asigurarea resurselor financiare necesare,alocarea şi utilizarea lor profitabilă în ve<strong>de</strong>rea creşterii valorii unei organizaŃii. Se consi<strong>de</strong>răcă managementul financiar <strong>de</strong>Ńine un rol fundamental în stabilirea obiectivelor strategice,controlul şi evaluarea în<strong>de</strong>plinirii acestora.Ne confruntăm în prezent cu schimbări majore care vor modifica profundmanagementul riscurilor în afaceri, abordarea acestora fiind unul dintre obiectiveleprincipale i<strong>de</strong>ntificate. Concepte precum economia bazată pe cunoştinŃe, organizaŃia careînvaŃă şi managementul bazat pe cunoştinŃe sunt aspecte fundamentale a căror importanŃă afost <strong>de</strong>monstrată <strong>de</strong> criza economico – financiară mondială actuală. CunoştinŃele suntresursele cele mai valoroase mai ales într-un mediu <strong>de</strong> afaceri concurenŃial şi agresiv. Neaflăm într-un proces <strong>de</strong> schimbare continuu care impune o adaptare eficientă şi rapidă lanoile situaŃii, presupunând capacitatea personalului, managementului şi a organizaŃiei <strong>de</strong> aînvăŃa permanent şi <strong>de</strong> a îmbogăŃi continuu portofoliul <strong>de</strong> cunoştinŃe.În accepŃiunea noastră această criză economico – financiară mondială este şi va fi încontinuare catalizatorul multor mutaŃii şi schimbări cu care ne vom confrunta în următoriiani. Consi<strong>de</strong>răm că incertitudinea vieŃii economice actuale impune adaptareamanagementului riscului la aceste mutaŃii pentru a putea percepe, înŃelege şi analiza mediul<strong>de</strong> afaceri ca o oportunitate majoră a viitorului. Cercetarea ştiinŃifică selectivă ne-a permisi<strong>de</strong>ntificarea unor mutaŃii <strong>de</strong> profunzime în evoluŃia lumii contemporane ce vor avea efectasupra managementului riscului în afaceri, fundamentând astfel opiniile noastre în acestcontext.Consi<strong>de</strong>răm că digitalizarea economiei este o mutaŃie ce implică consecinŃe majore maiales în managementul riscului bancar. Prin urmare sunt necesare investiŃii în tehnologiiavansate mai ales din perspectiva amplificării criminalităŃii pe internet. În contextulinternaŃionalizării firmelor şi globalizării afacerilor concurenŃa între agenŃii economici acrescut iar inter<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nŃele dintre economiile naŃionale s-au intensificat, favorizând<strong>de</strong>clanşarea unor crize periodice şi extin<strong>de</strong>rea lor rapidă la nivel mondial. Putem opina căuna din consecinŃele rezultate din acest proces a fost căutarea <strong>de</strong> parteneri <strong>de</strong> afaceri pentrualianŃe strategice şi / sau fuziuni. Astfel s-au creat organizaŃii cu structuri complexe şi greu<strong>de</strong> controlat şi cu un potenŃial <strong>de</strong> risc crescut. O altă mutaŃie pe care o consi<strong>de</strong>rămîngrijorătoare este încălcarea eticii bancare prin realizarea <strong>de</strong> operaŃiuni bancare riscante şicompromiŃătoare, cauze ale crizei economico – financiare mondiale actuale şi a incertitudiniivieŃii economice.Cea <strong>de</strong>-a doua parte a tezei <strong>de</strong> doctorat abor<strong>de</strong>ază pe larg managementul şi gestiuneariscului bancar, acestea fiind aspecte <strong>de</strong> mare actualitate în lumea contemporană şicomponente fundamentale ale vieŃii economice. Am analizat într-un prim pas conceptul <strong>de</strong>risc bancar precum şi clasificarea acestuia în ve<strong>de</strong>rea completării tabloului conceptual al<strong>de</strong>mersului nostru privind soluŃionarea obiectivelor i<strong>de</strong>ntificate. Scopul urmărit a fost <strong>de</strong> a11
surprin<strong>de</strong> esenŃa acestor concepte consi<strong>de</strong>rate importante mai ales din perspectiva crizeieconomico – financiare mondiale actuale.Globalizarea afacerilor şi internaŃionalizarea societăŃilor bancare au amplificatcomplexitatea riscurilor bancare, apărând riscuri noi pe lângă cele din activitateaclasică <strong>de</strong> creditare. Literatura <strong>de</strong> specialitate oferă diferite posibilităŃi <strong>de</strong> clasificare,acestea concentrându-se în primul rând pe activitatea bancară clasică. Din această cauză amconsi<strong>de</strong>rat că se impune o modificare a abordării acestor riscuri mai ales din perspectivaimplicării active a băncilor pe pieŃele <strong>de</strong> capital şi monetare, a globalizării şiinternaŃionalizării afacerilor, a intensificării concurenŃei şi implicit a <strong>de</strong>zvoltării <strong>de</strong> noiproduse financiare complexe.Dorim să atragem atenŃia asupra riscului sistemic care în opinia noastră a fost ignorat înmare măsură mai ales <strong>de</strong> organele <strong>de</strong> reglementare internaŃionale. Criza economico –financiară mondială actuală ne învaŃă că este nevoie <strong>de</strong> o analiză globală a riscurilor bancaredin perspectivă sistemică, accentuându-se inter<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nŃele dintre aceste riscuri şi dintrepieŃele financiare. Această cerinŃă rezultă în primul rând din implicaŃiile conceptului <strong>de</strong> riscsistemic, care presupune falimentul concomitent al mai multor societăŃi bancare princontaminarea <strong>de</strong> la o bancă la alta, datorită inter<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nŃelor existente pe pieŃele financiareşi la nivel macroeconomic. Putem observa din evenimentele actuale că insolvenŃa unororganizaŃii <strong>de</strong> renume mondial al căror mediu <strong>de</strong> afaceri a fost piaŃa globală, a avutrepercusiuni grave în toate domeniile economice.În ceea ce priveşte tipologia riscului bancar ni s-a părut importantă clasificarea propusă<strong>de</strong> regulamentul ce preve<strong>de</strong> condiŃiile minime impuse managementului riscului în societăŃilefinanciare din sectorul bancar german (Min<strong>de</strong>stanfor<strong>de</strong>rungen an das Risikomanagement -MaRisk). Regulament vizează managementul riscurilor principale în funcŃie <strong>de</strong> activităŃilespecifice şi concentraŃia acestora, fiind necesară formarea unei priviri <strong>de</strong> ansamblu asupranaturii şi profilului riscurilor.Pentru a completa sfera riscurilor relevante în activitatea bancară cercetareaştiinŃifică selectivă ne-a permis să i<strong>de</strong>ntificăm unele riscuri pe piaŃa monetară şi <strong>de</strong> capitalcu impact important asupra managementul riscului bancar. Unele dintre acestea pe carele-am consi<strong>de</strong>rat cu implicaŃii majore au fost analizate pe larg în continuarea <strong>de</strong>mersuluinostru privind cauzele şi implicaŃiile crizei economico – financiare mondiale actuale. Estenecesară tratarea corelată a diferitelor tipuri <strong>de</strong> risc, <strong>de</strong>oarece acestea se află într-ointeracŃiune continuă.În opinia noastră, validată şi <strong>de</strong> cercetarea ştiinŃifică selectivă s-au amplificat pe lângăriscurile clasice din procesul <strong>de</strong> creditare unele riscuri mai mult sau mai puŃin ignorate întrecut. Mai ales din perspectiva creşterii în ultimii ani a prezenŃei societăŃilor bancare pepiaŃa <strong>de</strong> capital trebuie avut în ve<strong>de</strong>re <strong>de</strong>terminarea profilului <strong>de</strong> risc al băncii în funcŃie <strong>de</strong>activităŃile sale şi <strong>de</strong> mediul <strong>de</strong> afaceri. Acesta constituie un element fundamental pentru<strong>de</strong>zvoltarea unui management al riscului cuprinzător şi performant.Indicatorii <strong>de</strong> performanŃă bancară au fost şi sunt instrumente importante <strong>de</strong>management al riscului în afaceri, reprezentând unul din obiectivele i<strong>de</strong>ntificate în cadrul12
tezei <strong>de</strong> doctorat. Mai ales în procesul <strong>de</strong> creditare este necesară o analiză fundamentată aperformanŃei <strong>de</strong>oarece după cum afirmă David L. Eyles „Creditul este bun doar două ziledin viaŃa sa – ziua în care a fost aprobat şi ziua în care a fost rambursat. În restultimpului creditul este sub supraveghere, căci atunci se manifestă riscul.”În literatura şi practica <strong>de</strong> specialitate au fost <strong>de</strong>zvoltate diferite metodologii şi uninstrumentar vast, cuprinzând o multitudine <strong>de</strong> indicatori <strong>de</strong> natură diferită. În economiatezei <strong>de</strong> doctorat i<strong>de</strong>ntificarea şi abordarea indicatorilor <strong>de</strong> performanŃă <strong>de</strong>Ńine un rolimportant mai ales în contextul cauzelor care au generat criza economico – financiarămondială, ce rezidă în mare parte din calitatea redusă a meto<strong>de</strong>lor <strong>de</strong> analiză şi gestiune ariscurilor dar şi a capitalului <strong>de</strong> cunoştinŃe şi experienŃă ce au finalitate în nota <strong>de</strong> rating.Am i<strong>de</strong>ntificat bazându-ne pe experienŃa profesională proprie ca analist <strong>de</strong> credit îndomeniul instituŃiilor financiare unii indicatori calitativi şi cantitativi pe care i-amconsi<strong>de</strong>rat mai importanŃi pentru <strong>de</strong>terminarea diagnosticului economico – financiar a uneisocietăŃi bancare. Propunerea noastră a fost validată şi <strong>de</strong> cercetarea ştiinŃifică selectivă, încare s-au cristalizat indicatorii relevanŃi în percepŃia populaŃiei cercetate. Aceşti indicatorisunt instrumente fundamentale ale analizei economico – financiare şi sunt utilizaŃi pentru<strong>de</strong>terminarea performanŃei trecute, prezente şi mai ales viitoare a societăŃii bancare evaluate.Diagnosticul astfel realizat se reflectă în nota <strong>de</strong> rating, acesta având un rol esenŃial înmanagementul şi gestiunea riscului în cadrul relaŃiilor <strong>de</strong> afaceri între societăŃile bancare şiîn cadrul relaŃiilor dintre societăŃile bancare şi investitori.Convingerea noastră este că stabilirea unei note <strong>de</strong> rating este relevantă pentruactivitatea societăŃii bancare în calitatea sa <strong>de</strong> client pe piaŃa monetară şi în calitate <strong>de</strong>emitent pe piaŃa <strong>de</strong> capital. Aceste pieŃe sunt surse <strong>de</strong> finanŃare şi refinanŃare foarteimportante mai ales în momente <strong>de</strong> criză, când necesarul <strong>de</strong> lichiditate <strong>de</strong>vine iminent.Propunem crearea şi stabilirea prin intermediul politicilor interne <strong>de</strong> management a unuisistem <strong>de</strong> rating eficient, conform normelor în vigoare în ve<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>terminării a<strong>de</strong>cvate aprofilului <strong>de</strong> risc.Am urmărit în cadrul tezei <strong>de</strong> doctorat realizarea unei abordări coerente a aspectuluicalitativ în <strong>de</strong>terminarea notei <strong>de</strong> rating a unei bănci, fiind necesară implementarea acestuiaîn analiza profilului <strong>de</strong> risc în ve<strong>de</strong>rea obŃinerii unei imagini reale bazate pe experienŃa şi pecunoştinŃele <strong>de</strong> specialitate ale factorului uman (analistul). De asemenea am intenŃionat săevi<strong>de</strong>nŃiem importanŃa indicatorilor <strong>de</strong> performanŃă bancară mai ales din perspectivacerinŃelor <strong>de</strong> sustenabilitate şi calitate a analizei bonităŃii organizaŃiilor <strong>de</strong>terminate <strong>de</strong> crizaeconomico – financiară mondială actuală. Pentru a obŃine informaŃii conclu<strong>de</strong>nte şi o analizăefectivă este esenŃială să privim inter<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nŃa şi interacŃiunea acestor indicatori în<strong>de</strong>terminarea performanŃei şi valorii unei organizaŃii.PieŃele financiare contemporane sunt caracterizate <strong>de</strong> apariŃia <strong>de</strong> instrumente financiarecomplexe şi tehnologii performante, <strong>de</strong>reglementarea şi volatilitatea pieŃelor <strong>de</strong> capital etc.,acestea fiind fenomene caracteristice ultimelor <strong>de</strong>cenii, <strong>de</strong>monstrând necesitatea şiimportanŃa managementului riscurilor bancare. InternaŃionalizarea activităŃilor bancare agenerat oportunităŃi <strong>de</strong> afaceri noi pentru societăŃile bancare. Fiecare oportunitate însă,13
implică un nou risc, fiind o provocare pentru managementul bancar. Astfel am consi<strong>de</strong>ratrelevantă abordarea conceptului <strong>de</strong> management al riscurilor şi oportunităŃilor în cadrulafacerilor bancare precum şi a clasificării acestuia în managementul <strong>de</strong> zi cu zi(managementul riscului <strong>de</strong> credit, <strong>de</strong> lichiditate, a dobânzii, regulatoric etc), managementulcrizelor şi planificarea strategică. În opinia noastră aceste concepte sunt importante mai alesdin punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al amplificării complexităŃii afacerilor, al oportunităŃilor dar şi alriscurilor care rezultă din intensificarea activităŃii pe pieŃele <strong>de</strong> capital şi monetare.Consi<strong>de</strong>răm că <strong>de</strong>vine imperativă <strong>de</strong>zvoltarea <strong>de</strong> instrumente <strong>de</strong> gestiune a riscurilor şi <strong>de</strong>instrumente financiare performante pentru generarea şi menŃinerea avantajelor competitiveşi pentru penetrarea <strong>de</strong> pieŃe noi.Trebuie accentuat faptul că lumea <strong>de</strong> astăzi se află în continuă schimbare.Amploarea şi consecinŃele schimbării prezentate <strong>de</strong> Peter Drucker unui interlocutor, l-a făcutpe acesta să exclame: ,,Opreşte-te. Ce mi-ai spus îmi taie respiraŃia”. Marele savant areplicat: ,,ÎnvaŃă-te să respiri altfel, căci numai aşa ne vom mai putea ve<strong>de</strong>a şi în viitor”.Societatea umană <strong>de</strong> la începutul noului mileniu este caracterizată <strong>de</strong> trei elementefundamentale în procesul <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare: informaŃia, tehnologia şi ştiinŃa. EvoluŃia acestorelemente a marcat societatea mo<strong>de</strong>rnă într-un mod pozitiv, ducând-o pe o treaptă superioarăfaŃă <strong>de</strong> trecut. Tot marele economist Peter Drucker <strong>de</strong>fineşte societatea informaŃională cafiind o „societate a cunoaşterii şi în acelaşi timp ca o societate a organizaŃiilor”.Schimbarea este şi va fi unul din factorii esenŃiali care influenŃează în maremăsură organizaŃia viitorului. Prin amplificarea cunoaşterii se realizează reînnoirea,reducerea incertitudinii şi gestiunea riscului. Una din provocările fundamentale ale lumiicontemporane este relaŃia <strong>de</strong> condiŃionare reciprocă dintre cunoştinŃe şi schimbare.Schimbarea generează cunoştinŃe iar cunoştinŃele operaŃionalizate generează schimbarea.Este necesară o abordare sistematică, competentă şi anticipativă pentru a analiza ritmul şicomplexitatea acestei interacŃiuni.Atât viteza cât şi dimensiunea schimbării influenŃează managementul riscului bancar.Din cercetarea ştiinŃifică am putut concluziona că impactul schimbării, ca trăsăturădominantă a secolului XXI asupra managementului riscului este foarte mare. SuccesulsocietăŃilor bancare în viitor este garantat doar <strong>de</strong> flexibilitatea şi capacitatea acestora <strong>de</strong> areacŃiona şi a se adapta rapid la schimbare. Propunem în contextul crizei economico –financiare mondiale actuale implementarea în cadrul societăŃilor bancare a unuimanagement bazat pe cunoştinŃe pentru a face faŃă mai bine consecinŃelor ce rezultă dincrizele potenŃiale viitoare. După cum afirmă şi Jean Servan Schreiber: „Managementul estearta artelor întru-cât are în ve<strong>de</strong>re dirijarea talentelor oamenilor”.Economia, organizaŃia şi managementul bazate pe cunoştinŃe sunt elementelecheie şi produse ale secolului XXI, având un efect catalizator pentru fenomenele menŃionate.Cercetarea ştiinŃifică ne-a permis să sesizăm faptul că şi impactul acestora asupramanagementului riscului bancar este foarte mare. Din perspectiva crizei economico –financiare mondiale actuale putem afirma că lumea <strong>de</strong> mâine va fi, cu certitudine, alta. Înopinia noastră societăŃile bancare nu pot ignora faptul că pe viitor se vor confrunta cu14
schimbări şi mutaŃii majore în toate domeniile inclusiv cele legislative fiind nevoie <strong>de</strong>crearea unui portofoliu <strong>de</strong> cunoştinŃe sustenabile.În acest context în cadrul cercetării ştiinŃifice selective am studiat impactulmutaŃiilor previzibile din organizaŃia viitorului în managementul bancar, în risculbancar şi în relaŃia bancă – client. Rezultatele obŃinute ne permite să afirmăm că acestaeste foarte mare mai ales în contextul crizei actuale. De asemenea am i<strong>de</strong>ntificat în cadrulcercetării ştiinŃifice selective dar şi bazându-ne pe experienŃa profesională proprie unelemutaŃii consi<strong>de</strong>rate cu un impact mai mare asupra clienŃilor societăŃilor bancare.Dintre acestea amintim că fenomenele precum standardizarea produselor bancare şitransformarea creditelor într-o marfă în ve<strong>de</strong>rea maximizării profiturilor au în<strong>de</strong>părtatbăncile <strong>de</strong> clienŃi şi au <strong>de</strong>terminat ignorarea riscurilor omniprezente în procesul <strong>de</strong> creditareşi investiŃional. Propunerea noastră, validată şi <strong>de</strong> cercetarea ştiinŃifică constă în necesitateareorientării către client a politicilor bancare, angajarea managementului în maximizareavalorii, amplificarea pru<strong>de</strong>nŃei bancare, diversificarea produselor bancare, creşterea calităŃiiserviciilor şi a consilierii în ve<strong>de</strong>rea recuperării încre<strong>de</strong>rii clienŃilor şi transformarea acestoraîn parteneri <strong>de</strong> afaceri. În opinia noastră este <strong>de</strong> reŃinut este faptul că orientarea clienŃilor vaavea loc spre societăŃile bancare ce <strong>de</strong>Ńin cel mai important şi mai valoros capital uman şi <strong>de</strong>cunoştinŃe.Însă una din mutaŃiile căreia i-am acordat o atenŃie <strong>de</strong>osebită şi care are o influenŃăsemnificativă în managementul bancar, managementul riscurilor bancare şi în relaŃia bancă –client este procesul <strong>de</strong> fuziune şi centralizare, fiind unul din obiectivele principale încadrul <strong>de</strong>mersului nostru. Cercetarea ştiinŃifică selectivă ne permite să opinăm că acestfenomen are un impact foarte mare în managementul riscului pe piaŃa monetară.Procesul <strong>de</strong> fuziune şi centralizare are dimensiuni diferite. Integrarea institutelor în structuriorganizatorice existente este o provocare <strong>de</strong>osebită ce nu promite succesul în modobligatoriu. De asemenea repercusiunile pe piaŃa monetară sunt <strong>de</strong> profunzime.Ne exprimăm convingerea că reducerea numărului <strong>de</strong> societăŃi bancare aduce cu sinescumpirea surselor <strong>de</strong> finanŃare şi a creditelor pe piaŃa monetară precum şi crearea <strong>de</strong>organizaŃii greu <strong>de</strong> controlat. Consi<strong>de</strong>răm că aceste organizaŃii reprezintă un risc sistemicmare pentru economiile naŃionale cu repercusiuni la nivel mondial. SocietăŃile cu structuricomplexe se află în prezent în atenŃia guvernelor şi a organelor <strong>de</strong> control bancar <strong>de</strong>oareceau ajuns la asemenea dimensiuni încât statul este obligat să le susŃină în caz <strong>de</strong> criză pentru aevita colapsul întregii economii.Atragem atenŃia asupra faptului că efectul procesului <strong>de</strong> fuzionare asupra relaŃieibancă – client nu trebuie ignorat în nici un moment. În opinia noastră este necesar să se Ńinăseama <strong>de</strong> legătura emoŃională şi <strong>de</strong> lungă durată dintre aceştia şi societatea bancară. Esteimportantă informarea continuă, comunicarea <strong>de</strong>schisă, sensibilizarea şi implicarea clienŃilorîn procesul <strong>de</strong> fuzionare pentru a se asigura încre<strong>de</strong>rea lor în noul institut. Comportamentulintransparent a conducerii societăŃilor bancare întâlnit în prezent în cadrul acestui proces aintensificat neîncre<strong>de</strong>rea opiniei publice şi a investitorilor în sectorul bancar.15
InternaŃionalizarea activităŃii bancare şi globalizarea afacerilor sunt realităŃifundamentale ale lumii contemporane cu impact <strong>de</strong>terminant asupra managementuluiriscului şi funcŃiilor acestuia, asupra organizaŃiilor, instrumentelor, tehnicilor utilizate,calificării personalului, prezenŃei geografice şi asupra activităŃilor <strong>de</strong> supraveghere şicontrol. Marele gânditor Peter Drucker spunea „Lumea <strong>de</strong> mâine va fi sigur alta. Cine nu seadaptează, trebuie să se aştepte la mari surprize neplăcute”. În cadrul cercetării ştiinŃificeselective efectuate se confirmă că acest impact este foarte mare.De asemenea am i<strong>de</strong>ntificat în cadrul acestei cercetări o serie <strong>de</strong> efecte ale acestorfenomene prezentate în managementul riscului bancar pe care le consi<strong>de</strong>răm profun<strong>de</strong>. Dupăcum s-a mai precizat internaŃionalizarea organizaŃiilor, globalizarea mediului <strong>de</strong> afaceri,liberalizarea circulaŃiei capitalului precum şi procesele <strong>de</strong> fuzionare au intensificat corelaŃiileşi inter<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nŃele dintre economiile naŃionale şi între societăŃile bancare. În opinia noastrăaceastă evoluŃie ridică în contextul macroeconomic problema stabilităŃii şi vulnerabilităŃiisistemului financiar. Amplificarea acestora a permis extin<strong>de</strong>rea mult mai rapidă a crizeloreconomice.Convingerea noastră este că <strong>de</strong>sfăşurarea activităŃilor bancare într-un mediuinternaŃional a amplificat riscurile tradiŃionale (riscul <strong>de</strong> credit, riscul <strong>de</strong> lichiditate, riscul<strong>de</strong> dobândă etc.) şi a <strong>de</strong>terminat asumarea <strong>de</strong> riscuri noi specifice (riscul <strong>de</strong> Ńară, riscul <strong>de</strong>reputaŃie, riscul valutar, etc.). Trăsăturile relaŃiilor economice pe plan mondial respectiv<strong>de</strong>zvoltarea comerŃului internaŃional, creşterea rapidă a investiŃiilor străine şi schimbul <strong>de</strong>valori dintre Ńări au dinamizat internaŃionalizarea lumii afacerilor. Globalizarea ca formăsuperioară a internaŃionalizării, fiind un fenomen ireversibil şi complex, are consecinŃemajore asupra viabilităŃii societăŃilor bancare. Liberalizarea pieŃelor a indus creştereaexponenŃială a concurenŃei prin apariŃia <strong>de</strong> noi actori în mediul <strong>de</strong> afaceri global mai ales dinŃările emergente. Consi<strong>de</strong>răm că provocarea majoră constă în adaptarea managementuluiriscului bancar la noile cerinŃe şi la un mediu <strong>de</strong> afaceri în continuă schimbare.EvoluŃiile lumii contemporane au efect şi asupra României. łara noastră seconfruntă cu <strong>de</strong>calaje care o <strong>de</strong>spart <strong>de</strong> Ńările avansate ale Uniunii Europene şi care auimpact pe piaŃa monetară şi pe piaŃa <strong>de</strong> capital din perspectiva managementuluiriscului bancar. România trebuie să facă faŃă unor provocări numeroase <strong>de</strong>terminate <strong>de</strong><strong>de</strong>schi<strong>de</strong>rea economiilor, liberalizarea financiară, sporirea complexităŃii pieŃelor monetare şi<strong>de</strong> capital, etc. Intrarea României în Uniunea Europeană la 1 ianuarie 2007 a însemnat noiprovocări pentru economia românească în general şi pentru sectorul bancar în special. Prinurmare Ńara noastră trebuie să se adapteze la noile condiŃii ale mediului european şi globalpentru a face faŃă lanŃului complex <strong>de</strong> relaŃii economice la nivel mondial. De asemeneariscurile ce ameninŃă stabilitatea financiară a economiei româneşti s-au amplificat.În cadrul cercetării ştiinŃifice selective şi din experienŃa profesională proprie ami<strong>de</strong>ntificăm unele <strong>de</strong>calaje majore, ce <strong>de</strong>spart România <strong>de</strong> Ńările avansate. Remarcăm căevoluŃiile negative din ultima perioadă au <strong>de</strong>teriorat rating-ul <strong>de</strong> Ńară ceea ce influenŃeazăinvestitorii străini în procesul <strong>de</strong>cizional reducând volumul investiŃiilor străine în economia16
omânească. Ne exprimăm convingerea că reputaŃia şi credibilitatea se <strong>de</strong>teriorează uşor şisunt greu <strong>de</strong> recuperat.Rezultatele obŃinute în cadrul cercetării ne permit să opinăm că internaŃionalizareaafacerilor şi globalizarea pieŃelor nu este suficient luată în calcul <strong>de</strong> managementul risculuibancar românesc. De amintit este şi faptul că gradul <strong>de</strong> corelaŃie a pieŃelor <strong>de</strong> capitalromâneşti cu cele europene este scăzut, indicând un grad redus <strong>de</strong> integrare. Consi<strong>de</strong>răm căorganizaŃiile româneşti se confruntă cu o concurenŃă complexă pe pieŃele monetare şi <strong>de</strong>capital. Prin urmare propunem favorizarea specializării profesionale continue, asimilarea<strong>de</strong> cunoştinŃe şi informaŃii, <strong>de</strong>zvoltarea practicilor <strong>de</strong> management performant bazat pecunoştinŃe şi sensibilizarea organizaŃiilor în ceea ce priveşte schimbarea ce pot asiguracompetitivitatea societăŃilor bancare româneşti în mediul concurenŃial internaŃional.Una din provocările lumii contemporane este acordul <strong>de</strong> capital Basel II şiimplicaŃiile sale în managementul riscului bancar mai ales din perspectiva crizeieconomico – financiare mondiale actuale. Am încercat să realizăm o abordare coerentă aconceptelor şi cerinŃelor acestei reglementări, prin integrarea rezultatelor obŃinute în cadrulcercetării ştiinŃifice selective în analiza efectuată.Remarcăm faptul că implicaŃiile acordului Basel II nu trebuie subestimate în nici unmoment. Din materialul bibliografic studiat putem concluziona că scopul acestuia este<strong>de</strong>terminarea nivelului <strong>de</strong> capital a<strong>de</strong>cvat pentru a asigura riscurile rezultate din activelebancare. În acest context se impune calculul unei note <strong>de</strong> rating pentru evaluarea bonităŃii şisolvabilităŃii clienŃilor. De asemenea acordul preve<strong>de</strong> reglementarea supravegheriiproceselor bancare şi disciplina <strong>de</strong> piaŃă. Consi<strong>de</strong>răm că în plan românesc acordul <strong>de</strong> capitalBasel II va permite o gestionare mai performantă a riscurilor bancare dar în acelaşi timpsocietăŃile se vor confrunta cu o serie <strong>de</strong> costuri ridicate.Cercetarea ştiinŃifică selectivă ne-a permis să afirmăm că impactul noilor reglementăriBasel II în managementul riscului bancar este foarte mare. De asemenea am i<strong>de</strong>ntificat încadrul acestei cercetări o serie <strong>de</strong> implicaŃii semnificative pentru riscul bancar. Prin urmareacordul urmăreşte o pru<strong>de</strong>nŃă mai mare în procesul <strong>de</strong> creditare, limitarea expunerii la risc şiasigurarea solvabilităŃii societăŃilor prin <strong>de</strong>terminarea nivelului optim <strong>de</strong> capital în funcŃie <strong>de</strong>gradul <strong>de</strong> risc al activelor. Consi<strong>de</strong>răm că în acest context are loc şi o mai bună gestionare agaranŃiilor şi a calităŃii acestora. Basel II aduce modificări în activitatea băncilor şimanagementului riscului bancar impunând cerinŃe obligatorii <strong>de</strong> capital în funcŃie <strong>de</strong> profilul<strong>de</strong> risc al societăŃilor şi implementarea unor seturi <strong>de</strong> instrumente şi meto<strong>de</strong> pentru evaluareaîn timp real a riscurilor.Sistemul bancar românesc parcurge un proces <strong>de</strong> adaptare accelerată la condiŃiileacordului <strong>de</strong> capital pentru a face faŃă cerinŃelor <strong>de</strong> ordin pru<strong>de</strong>nŃial, monitorizării şiexigenŃelor rezultate din competitivitatea tot mai mare în domeniu. Adoptarea acestor normepresupune o evaluare mai bună a riscului <strong>de</strong> credit chiar dacă sunt necesare majorări <strong>de</strong>capital şi cantităŃi <strong>de</strong> date mai mari. S-a <strong>de</strong>monstrat prin diferite teste empirice căimplementarea acordului <strong>de</strong> capital nu <strong>de</strong>termină reducerea volumului <strong>de</strong> credite acordate.17
Capitalul propriu mediu necesar societăŃilor bancare pentru asigurarea creditelor va rămâneconstant, dacă expunerea la risc rămâne aceeaşi.Criza economico – financiară mondială actuală a <strong>de</strong>terminat şi va <strong>de</strong>termina pe viitormodificări ale regulamentului Basel II pentru a adapta acest acord la noile cerinŃe înmanagementul riscului bancar. Remarcăm faptul că în contextul crizei actuale specialiştii îndomeniu cer abrogarea cel puŃin temporară a acordului <strong>de</strong> capital datorită caracteruluiprociclic al acestuia: creşterea volumului <strong>de</strong> credite în condiŃii <strong>de</strong> boom economic şireducerea acestuia în condiŃii <strong>de</strong> criză. Actual au loc discuŃii în ve<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>zamorsăriipericolului <strong>de</strong> falimente mai ales în cazul societăŃilor bancare <strong>de</strong> importanŃă sistemică. Seurmăreşte tratarea problematicii băncilor ce sunt „to big to fail” în ve<strong>de</strong>rea reducerii risculuisistemic <strong>de</strong> exemplu prin simplificarea structurilor organizaŃionale. În acest scop se propuneo influenŃă mai mare a organelor <strong>de</strong> supraveghere naŃionale astfel încât falimentulsocietăŃilor să nu mai <strong>de</strong>stabilizeze sistemele financiare la nivel mondial.În practica <strong>de</strong> specialitate se consi<strong>de</strong>ră că atât organele <strong>de</strong> supraveghere bancară cât şiagenŃiile <strong>de</strong> rating au eşuat în activitatea lor şi sunt în mare parte răspunzătoare <strong>de</strong><strong>de</strong>clanşarea crizei economico – financiare mondiale actuale. Datorită complexităŃiitranzacŃiilor şi produselor financiare precum şi a <strong>de</strong>reglementării pieŃelor financiare dinultimii ani a <strong>de</strong>venit foarte dificilă supravegherea în totalitate a sectorului financiar. Existăcritici care susŃin faptul că organele <strong>de</strong> supraveghere şi control s-au concentrat în primulrând pe societatea bancară individuală ignorând interacŃiunile existente şi repercusiunileposibile asupra întregului sistem financiar.În opinia noastră <strong>de</strong>vine imperativ ca regulamentele în vigoare să ia în consi<strong>de</strong>rareriscul sistemic şi creşterea necesarului minim <strong>de</strong> lichiditate a unei societăŃi. De asemeneaeste necesară o colaborare mai intensivă şi eficientă între naŃiuni şi implementarea unorinstrumente a<strong>de</strong>cvate <strong>de</strong> coordonare. SocietăŃilor bancare li se impune elaborarea unorplanuri <strong>de</strong> criză mai ales pentru situaŃii <strong>de</strong> faliment. Rămâne <strong>de</strong> văzut în ce măsură institutelevor accepta aceste modificări ale acordului Basel II.Consi<strong>de</strong>răm că în lumea contemporană rolul statului în perfecŃionareapoliticilor monetar - financiare şi gestionarea riscurilor pe piaŃa monetară şi pe piaŃa<strong>de</strong> capital în contextul crizei economico - financiare mondiale actuale s-a amplificat.ExperienŃa noastră profesională precum şi cercetarea ştiinŃifică selectivă, a cărei rezultatevali<strong>de</strong>ază opiniile noastre, ne-au permis i<strong>de</strong>ntificarea unor măsuri necesare a fi aplicate <strong>de</strong>stat în acest domeniu, Ńinând seama <strong>de</strong> practicile avansate ale lumii contemporane. Dorim săfacem referinŃă mai întâi la măsurile adoptate <strong>de</strong> guvernele naŃionale precum relaxareapoliticii monetare şi fiscale combinate cu adoptarea programelor <strong>de</strong> susŃinere a sectoruluibancar şi a unor segmente din sectorul industrial şi comercial. În opinia noastră acestemăsuri au fost fără îndoială necesare pentru a se evita un <strong>de</strong>zechilibru mai profund alpieŃelor financiare. Reducerea ratei dobânzii pe pieŃele interbancare <strong>de</strong> către băncile centraleau permis societăŃilor bancare accesul la surse <strong>de</strong> refinanŃare ieftină mai ales din perspectivastopării procesului <strong>de</strong> creditare interbancar. De asemenea injecŃiile <strong>de</strong> capital şi garanŃiileacordate <strong>de</strong> guvern au evitat un <strong>de</strong>zastru mai mare. Însă consi<strong>de</strong>răm că măsurile amintite18
vor avea consecinŃe pe termen lung fiind necesar un volum mare <strong>de</strong> fonduri pentru a acoperiaceste cheltuieli.Prin urmare propunem mai ales pentru viitor corelarea optimă şi armonizarea politicilormonetare, fiscale şi bugetare. De asemenea este necesară o reglementare şi supravegheremult mai severă a tranzacŃiilor cu instrumente financiare complexe pe pieŃele <strong>de</strong> capital, avolumului tranzacŃionat precum şi a evaluării şi contabilizării acestora. Consi<strong>de</strong>răm căasigurarea transparenŃei pieŃelor financiare prin reglementări a<strong>de</strong>cvate este o consecinŃăfundamentală a crizei economico – financiare mondiale actuale.Propunerea noastră, validată şi <strong>de</strong> cercetarea ştiinŃifică selectivă, în ceea ce priveştestatul român constă în faptul că soluŃiile <strong>de</strong> optimizare a politicilor monetare şi fiscaletrebuie realizate în strânsă colaborare cu banca naŃională, urmărindu-se un ritm <strong>de</strong> creştereeconomic sustenabil, diminuarea ratei inflaŃiei, stabilizarea cursului valutar şi a <strong>de</strong>ficituluibugetar. Se impune <strong>de</strong> asemenea predictibilitatea şi performanŃa politicilor fiscale pe termenmediu şi lung precum şi utilizarea eficientă şi pru<strong>de</strong>ntă a fondurilor UE în proiecte <strong>de</strong>creştere economică.Suntem convinşi că o altă măsură imperativă pe care statul este nevoit să o adopte,Ńinând seama <strong>de</strong> practicile avansate ale lumii contemporane este stimularea investiŃiilor îninfrastructura tehnică şi tehnologică pe pieŃele <strong>de</strong> capital şi monetară pentru a asiguracompetitivitatea acestora pe plan internaŃional. Crearea unui mediu legislativ previzibil esteo condiŃie fundamentală pentru reducerea riscului <strong>de</strong> Ńară şi trezirea apetitului investitorilorpentru afaceri pe teritoriul românesc.Gradul <strong>de</strong> adaptare al managementului bancar actual la problematicagenerală a riscurilor din perspectiva mutaŃiilor previzibile în organizaŃia viitorului esteevaluat în practica <strong>de</strong> specialitate diferit. Cercetarea ştiinŃifică selectivă ne permite săopinăm că acesta este mare. Suntem în mare parte <strong>de</strong> acord cu rezultatul obŃinut <strong>de</strong>oarece sepoate observa în sectorul bancar o tendinŃă continuă <strong>de</strong> îmbunătăŃire a practicilor <strong>de</strong>management din perspectiva efectelor şi consecinŃelor crizei economico – financiaremondiale actuale. Dar suntem însă şi <strong>de</strong> părere că acest proces va fi <strong>de</strong> lungă durată iarsuccesul nu este garantat în totalitate. Vor exista şi pe viitor unele societăŃi bancare care vorîncerca să continue într-o măsură mai mare sau mai mică practicile speculative şi goanadupă profituri riscante. În acest context am analizat două elemente <strong>de</strong> noutate pe care leconsi<strong>de</strong>răm esenŃiale şi a căror implementare în managementul riscului bancar este iminentă:strestestul şi managementul activ al portofoliului <strong>de</strong> credite.Consolidarea stabilităŃii sistemului financiar internaŃional este un proces <strong>de</strong> actualitateşi <strong>de</strong> mare importanŃă pentru organele regulatorice bancare, stabilind implementarea unormeto<strong>de</strong> <strong>de</strong> evaluare a riscurilor bancare. Strestestul trebuie privit ca un instrumentcomplementar în cadrul managementului riscului, ce evaluează efectele unor potenŃiale crizeasupra valorii portofoliului bancar. Strestestul este un proces <strong>de</strong> învăŃare pentru societăŃilebancare, ce apropie managementul riscului <strong>de</strong> realitatea economică.Managementul activ al portofoliului <strong>de</strong> credite (active credit portfolio management -ACPM) urmăreşte evitarea formării unor riscuri <strong>de</strong> concentraŃie prea mari în portofoliul19
ancar. Este necesară implementarea ACPM-ului în procesele <strong>de</strong>cizionale ale băncii prin<strong>de</strong>limitarea clară a mandatului, prin competenŃa <strong>de</strong> măsurare a riscului şi crearea <strong>de</strong> structuriorganizaŃionale necesare.Partea a treia a tezei <strong>de</strong> doctorat preve<strong>de</strong> abordarea managementului şi gestiuniiriscului <strong>de</strong> firmă, i<strong>de</strong>ntificând în acest context o serie <strong>de</strong> obiective importante.În lumea contemporană mutaŃiile previzibile în firma secolului XXI şiimplicaŃiile acestora în managementul şi gestiunea riscului <strong>de</strong> firmă sunt aspectefundamentale. Consi<strong>de</strong>răm că evoluŃia firmelor în calitatea lor <strong>de</strong> clienŃi ai băncilor şiefectele acestor mutaŃii asupra existenŃei acestora sunt foarte importante având implicaŃiimajore asupra portofoliului <strong>de</strong> credite, asupra profitabilităŃii şi nu în ultimul rând chiarasupra existenŃei societăŃilor bancare.Consi<strong>de</strong>răm că succesul firmelor în viitor este garantat doar <strong>de</strong> rapiditatea acŃiunii şischimbării acestora pe piaŃă. Astfel este necesar ca firma să fie flexibilă, să se adaptezeuşor la schimbările economice chiar dacă există structuri birocratice, care trebuie <strong>de</strong>păşite.De asemenea urmărirea vitezei şi mai puŃin scopul, irosind resurse şi timp creează problememajore omenirii. Aceste probleme rezultă şi din <strong>de</strong>zechilibrul dintre interesele utilizatorilorresursei umane şi interesele personalului. Însă performanŃa presupune prezenŃa şi utilizareafactorului uman, cu toate disponibilităŃile lui: calificarea, dăruirea, inteligenŃa, inventivitateaşi inovaŃia care sunt valenŃe importante ale personalului dintr-o firmă. De asemeneaorganizaŃiile <strong>de</strong> succes sunt cele care utilizează informaŃia şi implementează noile tehnologiiîn scopul maximizării valorii sustenabile şi nu doar a profiturilor. InformaŃia <strong>de</strong>vinesimbolul puterii, fiind materia primă şi elementul strategic pentru societatea viitorului.Una din mutaŃiile principale este orientarea firmei către clienŃi fiind o componentăesenŃială a schimbării. Optimizarea relaŃiilor firmă – client este fundamentală pentruexistenŃa organizaŃiei şi păstrarea încre<strong>de</strong>rii clienŃilor. De asemenea organizaŃia viitoruluiurmăreşte maximizarea valorii acŃionarilor (sharehol<strong>de</strong>r value), aceasta fiind o strategie <strong>de</strong>majorare a capitalului propriu şi implicit o strategie <strong>de</strong> protecŃie împotriva preluărilor ostile<strong>de</strong> către alte firme. După cum afirmă Peter Drucker este necesară reorientareamanagementului spre „valoare” <strong>de</strong>părtându-se <strong>de</strong> universul „profitului”. Nu trebuieignorată mo<strong>de</strong>larea firmei în funcŃie <strong>de</strong> obiectivele, oamenii şi relaŃiile interculturale maiales din perspectiva internaŃionalizării organizaŃiilor şi globalizării afacerilor. Trecerea lagândirea globală şi la concurenŃa internaŃională presupune un management caracterizat prinresponsabilitate, autonomie, risc şi incertitudine, fiind necesară crearea unui managementa<strong>de</strong>cvat al organizaŃiei care învaŃă.Globalizarea şi internaŃionalizarea lumii afacerilor au impact <strong>de</strong> profunzimeşi asupra managementului riscului <strong>de</strong> firmă. Acestea se materializează prin extin<strong>de</strong>reaunor organizaŃii pe piaŃa mondială dincolo <strong>de</strong> pieŃele lor locale, fiind o <strong>de</strong>cizie complexă cepresupune realizarea unui diagnostic <strong>de</strong> i<strong>de</strong>ntificare a potenŃialului propriu. Sporirea20
eficienŃei economice pe plan naŃional şi internaŃional implică accelerarea procesului <strong>de</strong>învăŃare al fiecăruia. Consi<strong>de</strong>răm că pentru această ieşire firmele româneşti trebuie să sepregătească riguros, fiind necesară totodată flexibilitatea şi capacitatea <strong>de</strong> adaptare rapidă,altfel societăŃile sunt supuse unor riscuri greu <strong>de</strong> anticipat, <strong>de</strong> evaluat şi <strong>de</strong> gestionat.De remarcat este faptul că structura geografică a acestor investiŃii s-a modificat în ultimiiani, pieŃele emergente <strong>de</strong>venind tot mai interesante şi mai atractive. Suntem <strong>de</strong> părere căeste <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> importantă compatibilitatea culturilor dintre organizaŃii. Nu trebuieignorată diversitatea culturală, fiind o condiŃie absolută pentru crearea <strong>de</strong> valoare în diferiteŃări. Flexibilitatea şi viteza <strong>de</strong> adaptare la schimbare sunt caracteristici fundamentale aleunei organizaŃii <strong>de</strong> succes ce acŃionează pe pieŃele globale. În acest context este necesarăexistenŃa unui manager global care să reacŃioneze flexibil şi iminent la schimbare, sărecunoască şi să valorifice oportunităŃile firmei. După cum afirmă şi marele Peter Drucker:„Nu trebuie căutată o firmă i<strong>de</strong>ală, ci una modulată pe scopuri, oameni şi culturi. Estenevoie <strong>de</strong> o firmă reconfigurabilă, care poate trece, continuu, <strong>de</strong> la o strategie la alta”.Trebuie avut în ve<strong>de</strong>re faptul că schimbarea este premisa globalizării pieŃelor şiinternaŃionalizării organizaŃiilor, care la rândul lor implică: mo<strong>de</strong>rnizarea rapidă amanagementului, un comportament managerial cu caracter internaŃional şi bazat peasimilarea <strong>de</strong> elemente noi <strong>de</strong> cultură managerială. Misiunea unei organizaŃii trebuieregândită şi remo<strong>de</strong>lată, astfel încât aceasta să profite <strong>de</strong> noile oportunităŃi şi să se adaptezela noile riscuri şi cerinŃe pentru a-şi asigura, menŃine şi majora avantajele competitive înmediul economic internaŃional.Managementul afacerilor internaŃionale ca subsistem al managementului general a<strong>de</strong>zvoltat şi adoptat în acest context funcŃiile tradiŃionale <strong>de</strong> previziune, organizare,coordonare, antrenare, control şi evaluare, combinate şi completate cu cele ale economiei,organizaŃiei şi managementul bazat pe cunoştinŃe pentru a putea fi previzionat, asigurat şiconsolidat necesarul <strong>de</strong> cunoştinŃe. Acesta este un management direct şi tratează afacerile înmedii culturale diferite şi între organizaŃii diferite. În opinia noastră mutaŃiile prezentate sepot gestiona cu succes numai printr-un management al afacerilor internaŃionale performantşi integrat în managementul general al firmei.În continuare am abordat problematica riscului bancar în corelaŃie cu riscul <strong>de</strong>firmă din perspectiva internaŃionalizării firmelor şi globalizării afacerilor. CercetareaştiinŃifică selectivă ne-a permis să afirmăm cu certitudine că această corelaŃie este foartemare. Prin urmare consi<strong>de</strong>răm necesară implementarea în cadrul parteneriatului <strong>de</strong> afaceribancă – firmă a unor meto<strong>de</strong> performante <strong>de</strong> evaluare a bonităŃii şi solvabilităŃii firmelor încalitatea lor <strong>de</strong> clienŃi. Globalizarea şi internaŃionalizarea sunt fenomene ce au modificatprofilul şi volumul riscurilor. Evaluarea situaŃiei economico – financiare a firmei presupune<strong>de</strong>terminarea unui rating conform acordului <strong>de</strong> capital Basel II bazat pe o analiză cantitativăşi calitativă.În cadrul crizei economico – financiare mondiale actuale firmele se confruntă cudificultăŃi în accesarea surselor <strong>de</strong> finanŃare şi refinanŃare datorită <strong>de</strong>teriorării încre<strong>de</strong>riisocietăŃilor bancare în capacitatea acestora <strong>de</strong> a-şi în<strong>de</strong>plini obligaŃiile. Ne exprimăm21
convingerea însă că reducerea volumului <strong>de</strong> credite nu rezultă din faptul că societăŃilebancare nu sunt dispuse să ofere credite ci mai <strong>de</strong>grabă datorită <strong>de</strong>teriorării bonităŃii şisolvabilităŃii firmelor, ce nu mai corespund cerinŃelor a<strong>de</strong>cvate <strong>de</strong> creditare.În ceea ce priveşte <strong>de</strong>finirea riscului <strong>de</strong> firmă lucrurile nu sunt atât <strong>de</strong> avansate încomparaŃie cu riscurile bancare. Dorim să menŃionăm că în ultimii ani mediul economic alacestora a <strong>de</strong>venit mult mai volatil iar turbulenŃele pe pieŃele mondiale au <strong>de</strong>terminatpier<strong>de</strong>ri <strong>de</strong> capital foarte mari. Astfel riscul <strong>de</strong> firmă şi managementul acestuia a intrat totmai mult în atenŃia practicii <strong>de</strong> specialitate şi a organelor legislative. Din materialulbibliografic studiat se poate concluziona că riscul <strong>de</strong> firmă reflectă probabilitatea caobiectivele organizaŃiei să nu fie realizate sau să fie <strong>de</strong>păşite datorită <strong>de</strong>ciziilor luate.Riscurile implică a<strong>de</strong>sea faptul că strategiile nu sunt implementate corespunzător şi prinurmare obiectivele operative nu sunt realizate. Profilul riscului <strong>de</strong> firmă a fost influenŃat înultimii ani <strong>de</strong> mediul <strong>de</strong> afaceri în continuă schimbare, ceea ce implică necesitatea uneireacŃii rapi<strong>de</strong> şi a<strong>de</strong>cvate a organizaŃiilor. Acest fenomen reprezintă atât şanse cât şi risc.În literatura <strong>de</strong> specialitate sunt întâlnite diferite modalităŃi <strong>de</strong> clasificare ale riscului <strong>de</strong>firmă. În acest context ne-am oprit la o sistematizare a acestuia realizată <strong>de</strong> un specialistgerman pe care am consi<strong>de</strong>rat-o relevantă şi care clasifică riscul <strong>de</strong> firmă în două categoriigenerale: riscuri financiare şi riscuri operaŃionale.Determinarea indicatorilor <strong>de</strong> performanŃă relevanŃi în managementulfirmelor aplicabili în managementul riscului bancar este unul din obiectivele importantetratate în cadrul tezei <strong>de</strong> doctorat. MenŃionăm că evaluarea performanŃei unei firme esterelevantă mai ales din perspectiva procesului <strong>de</strong> creditare şi a <strong>de</strong>terminării notei <strong>de</strong> rating <strong>de</strong>către bănci. Analiza financiară presupune realizarea unui diagnostic existent la un momentdat cu ajutorul indicatorilor <strong>de</strong> performanŃă <strong>de</strong> natură diferită.Am i<strong>de</strong>ntificat în cadrul cercetării ştiinŃifice selective şi pe baza experienŃeiprofesionale proprii o serie <strong>de</strong> indicatori ce au fost analizaŃi pe larg în continuarea<strong>de</strong>mersului nostru. În opinia noastră în parteneriatul bancă – firmă este nevoie <strong>de</strong> meto<strong>de</strong> <strong>de</strong>evaluare performante precum şi o pregătire a<strong>de</strong>cvată a personalului bancar. Aceşti indicatorinu trebuie analizaŃi izolat. Este necesar să privită inter<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nŃa şi interacŃiunea dintre ei şimediul <strong>de</strong> afaceri al firmei evaluate în <strong>de</strong>terminarea performanŃei actuale şi viitoare aacesteia.Partea a patra a tezei <strong>de</strong> doctorat vizează elemente <strong>de</strong> gestiune şi management alriscului pe unele segmente ale pieŃei financiare.Un rol fundamental îl <strong>de</strong>Ńine piaŃa <strong>de</strong> capital şi monetară în contextul crizeieconomico – financiare mondiale actuale şi a principalelor cerinŃe <strong>de</strong> perfecŃionare amanagementului riscului pe aceste pieŃe, pe care societăŃile bancare au <strong>de</strong>venit tot maiactive în ultimii ani. PiaŃa monetară şi <strong>de</strong> capital sunt realităŃi întâlnite în orice economiemo<strong>de</strong>rnă, a căror necesitate nu este contestată, având o structură dinamică şi inovativă.22
Acestea se adaptează permanent la mediul economic şi generează atât oportunităŃi cât şiriscuri pentru instituŃiile financiare.Într-un prim pas a fost abordat conceptul pieŃei <strong>de</strong> capital în contextul crizei actuale şiam i<strong>de</strong>ntificat principalele zone <strong>de</strong> risc ale acesteia. PiaŃa <strong>de</strong> capital ca formă a pieŃeifinanciare are rolul <strong>de</strong> a direcŃiona capitalurile pe termen mediu şi lung sub diferite forme <strong>de</strong>finanŃare. În contextul crizei economico – financiare mondiale actuale s-au înregistratturbulenŃe majore <strong>de</strong>venind imperativă re<strong>de</strong>finirea condiŃiilor <strong>de</strong> calitate şi eficienŃă amanagementului riscului pe această piaŃă.PiaŃa <strong>de</strong> capital este activă mai ales în Ńările în care statul se refinanŃează prin intermediulei. Prin urmare putem concluziona că o piaŃă <strong>de</strong> capital funcŃională este oglinda încre<strong>de</strong>riiinvestitorilor în stabilitatea unei Ńări. O funcŃie pe care o consi<strong>de</strong>răm importantă a acesteipieŃe este alocarea şi prelucrarea informaŃiilor. Mai ales piaŃa secundară se caracterizeazăprintr-o reacŃie rapidă privind informaŃiile noi şi printr-o concurenŃă intensivă. În acestcontext dorim să atragem atenŃia asupra influenŃei reputaŃiei şi rezultatelor economice aleemitentului asupra preŃurilor titlurilor financiare emise pe piaŃa <strong>de</strong> capital. Dacă societateaemitentă prezintă rezultate economice în scă<strong>de</strong>re, nesatisfăcătoare atunci probabilitatea ca şidobânda aferentă acestor titluri să se reducă este mare. Acest fenomen va avea un efectimediat asupra cererii şi ofertei titlurilor financiare emise <strong>de</strong> societate. Analiza zonei <strong>de</strong> risci<strong>de</strong>ntificată va fi aprofundată în <strong>de</strong>mersul nostru privind calitatea titlurilor financiare caperformanŃă supremă pe piaŃa <strong>de</strong> capital şi monetară.În condiŃii normale tranzacŃiile <strong>de</strong> pe pieŃele <strong>de</strong> capital sunt generatoare <strong>de</strong> lichiditate.Titlurile financiare din portofoliul <strong>de</strong> investiŃii <strong>de</strong>Ńin un rol important în managementul şigestiunea riscului activelor bancare, <strong>de</strong>oarece permit utilizarea fondurilor disponibile fiind osursă <strong>de</strong> lichiditate necesară. De asemenea diversificarea portofoliului <strong>de</strong> investiŃii este uninstrument eficient <strong>de</strong> management şi gestiune a riscului mai ales din perspectiva crizeieconomico – financiare mondiale actuale, diminuându-se mai ales riscul <strong>de</strong> concentraŃie.Consi<strong>de</strong>răm că structura portofoliului <strong>de</strong> investiŃii prezintă o zonă <strong>de</strong> risc, fiind necesarăcorelarea acesteia cu planul <strong>de</strong> lichiditate al societăŃii. Progresul tehnic şi tehnologic precumglobalizarea pieŃelor a indus necesitatea capitalului real şi <strong>de</strong> cunoştinŃe. Mai ales produselefinanciare cu structuri complexe au <strong>de</strong>venit o problemă majoră şi zonă mare <strong>de</strong> risc.În opinia noastră, având în ve<strong>de</strong>re zonele <strong>de</strong> risc pe piaŃa <strong>de</strong> capital i<strong>de</strong>ntificate şi tratateîn cadrul tezei <strong>de</strong> doctorat rezultă că această piaŃă este <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> sensibilă şi <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>ntă<strong>de</strong> reputaŃia emitenŃilor originali, <strong>de</strong> psihologia investitorilor şi <strong>de</strong> informaŃiile reflectate <strong>de</strong>volatilitatea cursurilor titlurilor financiare, acestea având un impact major înmanagementul riscului bancar. Prin urmare recomandăm ca managementul riscului săacor<strong>de</strong> o importanŃă <strong>de</strong>osebită comportamentului băncilor pe piaŃa <strong>de</strong> capital şiimplementarea unor meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> evaluare performante pentru a reflecta cât mai corectriscurile potenŃiale.În acest context este necesară abordarea importanŃei resurselor umane dinperspectiva mutaŃiilor previzibile în secolul XXI şi a impactului în managementulriscului pe piaŃa monetară şi <strong>de</strong> capital. Din rezultatele obŃinute în cadrul cercetării23
ştiinŃifice selective am putut opina că <strong>de</strong>vine tot mai imperativă cerinŃa <strong>de</strong> implicare aresurselor umane în procesul <strong>de</strong> conştientizare a riscului prin extin<strong>de</strong>rea managementuluiparticipativ în cadrul societăŃilor bancare. Această măsură are ca rezultat creşterea loialităŃiipersonalului faŃă <strong>de</strong> organizaŃie şi a încre<strong>de</strong>rii în organele <strong>de</strong> conducere, se simte respectatiar procesul <strong>de</strong>cizional este mai transparent.După cum s-a mai afirmat în <strong>de</strong>cursul <strong>de</strong>mersului nostru cunoştinŃele sunt cea maivaloroasă resursă pe care o <strong>de</strong>Ńine organizaŃia mai ales pe pieŃele financiare. Consi<strong>de</strong>răm căinvestiŃiile în pregătirea a<strong>de</strong>cvată, informarea personalului şi managementului sunt <strong>de</strong> viitorşi asigură pe termen lung venituri sustenabile. Nu trebuie ignorată importanŃa cunoaşteriimediului <strong>de</strong> afaceri în care personalul îşi <strong>de</strong>sfăşoară activitatea şi a partenerilor <strong>de</strong> afaceri înve<strong>de</strong>rea evaluării corecte a riscurilor.De asemenea consi<strong>de</strong>răm necesară implicarea mai activă a personalului printr-ocomponentă variabilă a salariului în asigurarea sustenabilităŃii veniturilor şi profiturilor uneiorganizaŃii dar şi în procesul <strong>de</strong> răspun<strong>de</strong>re. După cum am afirmat şi în prima parte a tezei<strong>de</strong> doctorat în centrul atenŃiei opiniei publice, a guvernelor şi a organelor <strong>de</strong> supraveghere seaflă în prezent primele exorbitante plătite în ultimul timp <strong>de</strong> către societăŃile financiaremanagerilor şi conducerii băncilor. Prin urmare convingerea noastră este că <strong>de</strong>limitarea dinpunct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re legal al volumului posibil pentru prime acordate atât conducerii cât şipersonalului a <strong>de</strong>venit iminentă. Etica bancară trebuie să în<strong>de</strong>plinească în continuare un rolcentral în cadrul organizaŃiilor.Prin intermediul cercetării ştiinŃifice selective am evi<strong>de</strong>nŃiat faptul că relaŃiadintre piaŃa monetară şi <strong>de</strong> capital din perspectiva managementului riscului bancareste foarte mare. InternaŃionalizarea societăŃilor şi globalizarea afacerilor au intensificatinter<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nŃele între pieŃele financiare. Criza economico – financiară mondială actualărezidă din aceste structuri complexe cu repercusiuni profun<strong>de</strong> în managementul risculuibancar. Consi<strong>de</strong>răm că amplificarea afacerilor societăŃilor bancare pe pieŃele <strong>de</strong> capital au<strong>de</strong>terminat creşterea complexităŃii structurii riscurilor bancare şi apariŃia <strong>de</strong> inovaŃiifinanciare dificil <strong>de</strong> evaluat. Crearea unor produse <strong>de</strong>rivate ce au la bază credite <strong>de</strong> calitatescăzută (practica <strong>de</strong> securitizare) şi vânzarea lor pe pieŃele <strong>de</strong> capital şi monetară aintensificat inter<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nŃele dintre aceste pieŃe. Spargerea bulei financiare imobiliare aavut un efect <strong>de</strong> domino cuprinzând nu numai piaŃa creditelor bancare ci şi piaŃa monetară şi<strong>de</strong> capital. În acest context dorim să amintim una din legile <strong>de</strong> piaŃă ale lui Murphy, ceconstituie şi motoul acestei părŃi a tezei <strong>de</strong> doctorat: „Pier<strong>de</strong>rile maxime posibile într-o zisunt mult mai mari <strong>de</strong>cât câştigurile maxime posibile într-o zi.” Consi<strong>de</strong>răm că esenŃaacestei legi este reflectată <strong>de</strong> distrugerea masivă <strong>de</strong> capital în cadrul crizei economico –financiare mondiale. Prin urmare recomandăm reorientarea managementului şi consi<strong>de</strong>rareaacestor implicaŃii în evaluarea şi gestiunea riscurilor bancare pe toate pieŃele financiare.În contextul crizei economico – financiare mondiale actuale suntem <strong>de</strong> părere că oabordare separată a pieŃei <strong>de</strong> capital şi monetară nu este posibilă, <strong>de</strong>oarece relaŃia dintreacestea este foarte profundă iar inter<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nŃele nu trebuie ignorate. Măsurile aplicate <strong>de</strong>băncile centrale pe piaŃa monetară în ve<strong>de</strong>rea susŃinerii procesului <strong>de</strong> creditare în economie24
urmăreşte restabilirea încre<strong>de</strong>rii societăŃilor bancare şi a investitorilor în piaŃa creditelor,monetară şi <strong>de</strong> capital la nivel mondial.Prin urmare sunt necesare meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> evaluare şi gestiune a riscurilor pe piaŃa<strong>de</strong> capital performante. Titlurile financiare sunt surse <strong>de</strong> lichiditate dar şi zone <strong>de</strong> risc.Structura complexă şi dificil <strong>de</strong> evaluat a unor categorii <strong>de</strong> titluri financiare este una dincauzele majore ale crizei economico – financiare mondiale actuale. De asemenea titlurile <strong>de</strong>valoare se confruntă cu riscul <strong>de</strong> piaŃă, <strong>de</strong> lichiditate, operaŃional şi legal. MenŃionăm căexpunerea la risc nu este <strong>de</strong>terminată <strong>de</strong> valoarea nominală ci <strong>de</strong> valoarea lor <strong>de</strong> piaŃă. Înacest context ne exprimăm convingerea că instituŃiile bancare trebuie să conştientizezenecesitatea <strong>de</strong>zvoltării şi utilizării unor meto<strong>de</strong> a<strong>de</strong>cvate <strong>de</strong> evaluare şi gestionare a riscurilorrezultate din aceste titluri financiare. De asemenea consi<strong>de</strong>răm că un rol important îl <strong>de</strong>Ńinefactorul uman şi comportamentul său în afacerile bancare, <strong>de</strong>oarece prin atitudinea sa acestapoate expune societatea bancară la un risc inacceptabil. Astfel printre cauzele principale alecrizei economico – financiare actuale se numără practicile speculative şi goana după profit.Din această perspectivă am analizat în partea a patra a tezei <strong>de</strong> doctorat unele elemente<strong>de</strong> gestiune şi management pe piaŃa <strong>de</strong> capital utilizate în practica <strong>de</strong> specialitate precumsunt: impunerea unor limite <strong>de</strong> risc, implementarea meto<strong>de</strong>i statistico – matematice valoareala risc (value at risc), a testelor <strong>de</strong> stres, diversificarea portofoliului <strong>de</strong> investiŃii, etc. Avândîn ve<strong>de</strong>re şi experienŃa profesională proprie opinăm că aceste meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> evaluare <strong>de</strong>Ńin unrol important în procesul investiŃional şi recomandăm utilizarea lor şi în managementulriscurilor în sectorul bancar românesc.Nu trebuie ignorat însă cadrul inter - şi multicultural în care se <strong>de</strong>ruleazăafacerile pe piaŃa monetară şi <strong>de</strong> capital în contextul internaŃionalizării şi globalizăriiafacerilor. Globalizarea şi internaŃionalizarea afacerilor precum şi digitalizarea comunicăriiau dus la dispariŃia barierelor dintre economiile naŃionale <strong>de</strong>terminând interacŃiunea cudiferite culturi ale lumii. În acest context am evi<strong>de</strong>nŃiat în cadrul cercetării ştiinŃificeselective unele implicaŃii ale multiculturalităŃii asupra pieŃei <strong>de</strong> capital şi monetare. Putemconcluziona că implicaŃiile acesteia au <strong>de</strong>venit <strong>de</strong> mare actualitate mai ales în ultimii ani caurmare a intensificării proceselor <strong>de</strong> fuzionare în contextul globalizării afacerilor şiinternaŃionalizării organizaŃiilor. Consi<strong>de</strong>răm că nu trebuie ignorate diferenŃele culturale dincadrul unei societăŃi, a specificului cultural al fiecărei zone, a diferenŃelor comportamentalela nivelul clienŃilor, psihologia investitorilor, orientările diverse ale politicilor statale,financiare, fiscale şi bancare, etc. În opinia noastră cultura organizaŃională constituie ocomponentă majoră a funcŃionalităŃii şi performanŃei fiecărei societăŃi bancare pe piaŃa <strong>de</strong>capital şi monetară internaŃională.În contextul crizei economico – financiare mondiale actuale i<strong>de</strong>ntificareaprincipalilor indicatori <strong>de</strong> performanŃă ai pieŃei <strong>de</strong> capital şi rolul lor în managementulşi gestiunea riscului bancar, este <strong>de</strong> mare actualitate şi fundamentală pentru economiaacestei teze <strong>de</strong> doctorat. SocietăŃile bancare sunt dispuse să acor<strong>de</strong> credite sau să investeascăîn titluri financiare emise <strong>de</strong> organizaŃii ale căror rentabilitate şi creştere economică sunt25
sustenabile. Prin urmare mai ales din perspectiva crizei actuale este nevoie <strong>de</strong> un sistem <strong>de</strong>indicatori a<strong>de</strong>cvat care să ofere o imagine reală a performanŃei acestora pe piaŃa <strong>de</strong> capital.Din cercetarea ştiinŃifică selectivă şi din experienŃa profesională proprie am i<strong>de</strong>ntificatunii indicatori consi<strong>de</strong>raŃi mai relevanŃi. Suntem <strong>de</strong> părere că aceştia stau la baza procesului<strong>de</strong>cizional şi investiŃional al agenŃilor economici respectiv al societăŃilor bancare în calitatealor <strong>de</strong> investitori. EsenŃa analizei indicatorilor este <strong>de</strong>terminarea valorii societăŃii pe piaŃa <strong>de</strong>capital şi a probabilităŃii realizării <strong>de</strong> profit. Amintim în acest context că este nevoie <strong>de</strong> oanaliză <strong>de</strong> ansamblu a organizaŃiei şi nu doar evaluarea exclusivă a acestor indicatori priviŃiindividual.Este <strong>de</strong> reŃinut faptul că mediul economic internaŃional se caracterizează prindiferite politici individuale specifice fiecărei naŃiuni. Un regim politic şi social stabil asigurăşi un mediu <strong>de</strong> afaceri solid. Din perspectiva internaŃionalizării societăŃilor şi globalizăriiafacerilor, riscul <strong>de</strong> Ńară a <strong>de</strong>venit un element esenŃial ce nu trebuie neglijat şi exclus dintr-unmanagement al riscului bancar performant. În continuare am analizat pe larg unele aspecteimportante ale riscului <strong>de</strong> Ńară mai ales din perspectiva relaŃiei piaŃă monetară – piaŃă<strong>de</strong> capital în contextul crizei economico – financiare mondiale actuale. RezultateleobŃinute în cadrul cercetării ştiinŃifice selective în ceea ce priveşte mutaŃiile majore în riscul<strong>de</strong> Ńară generate <strong>de</strong> acest fenomen complex, sunt integrate în continuarea <strong>de</strong>mersului nostru.Riscul <strong>de</strong> Ńară este sursă <strong>de</strong> influenŃă mai ales în contextul globalizării pieŃelor <strong>de</strong>capital şi monetare pentru în<strong>de</strong>plinirea corespunzătoare a obligaŃiilor rezultate din titlurilefinanciare (<strong>de</strong>rivate) tranzacŃionate pe aceste pieŃe. Această constatare rezultă din faptul căîn caz <strong>de</strong> criză societăŃile se pot confrunta cu insolvabilitatea (incapacitatea <strong>de</strong> a în<strong>de</strong>pliniiobligaŃiile contractuale) rezultată din factorii economici, politici şi sociali <strong>de</strong> influenŃă,<strong>de</strong>terminaŃi <strong>de</strong> localizarea geografică. Consi<strong>de</strong>răm că riscul <strong>de</strong> Ńară şi riscul <strong>de</strong> creditaretrebuie analizate împreună consi<strong>de</strong>rându-se inter<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nŃele dintre acestea în procesul <strong>de</strong>creditare şi investiŃional pe piaŃa <strong>de</strong> capital şi monetară.În opinia noastră criza economico – financiară mondială actuală a amplificat riscul <strong>de</strong>Ńară mai ales din perspectiva creşterii datoriilor statelor, rezultate din măsurile şi programeleanticriză <strong>de</strong> susŃinere a economiei. Acestea sunt foarte costisitoare cu efect negativ asuprabonităŃii şi solvabilităŃii unui stat, mai ales dacă sunt combinate cu politici fiscale şimonetare ina<strong>de</strong>cvate. Amplificarea riscului suveran şi <strong>de</strong> transfer afectează negativ riscul <strong>de</strong>Ńară, având ca rezultat reducerea volumului investiŃiilor străine datorită pier<strong>de</strong>rii încre<strong>de</strong>riiinvestitorilor în statul respectiv. Prin urmare propunem regândirea mixtului <strong>de</strong> politici, fiindnecesare politici macro-economice pru<strong>de</strong>nte bazate pe disciplină fiscală şi monetarăa<strong>de</strong>cvată şi orientate spre investiŃii sustenabile.Lichiditatea instituŃiilor pe piaŃa monetară şi <strong>de</strong> capital mai ales dinperspectiva cauzelor care au generat criza economico – financiară mondială actualăeste una dintre cele mai semnificative probleme ale realităŃii actuale. Cercetarea ştiinŃificăselectivă ne-a permis să afirmăm cu certitudine că importanŃa lichidităŃii ca indicator <strong>de</strong>esenŃă pe piaŃa monetară cu impact în managementul riscului pe această piaŃă este foartemare.26
Ne exprimăm convingerea că lichiditatea societăŃilor bancare pe pieŃele financiare estepremisa fundamentală pentru existenŃa acestora precum şi pentru succesul în afaceri.În<strong>de</strong>plinirea obligaŃiilor contractuale presupune existenŃa unui necesar suficient <strong>de</strong>lichiditate pentru a păstra intact capitalul <strong>de</strong> încre<strong>de</strong>re. MenŃionăm că băncile sunt active pepieŃele <strong>de</strong> capital şi monetare pentru a asigura o lichiditate a<strong>de</strong>cvată prin surse <strong>de</strong> finanŃare şirefinanŃare sustenabile. Această practică este cunoscută sub <strong>de</strong>numirea <strong>de</strong> management allichidităŃii.ExistenŃa necesarului <strong>de</strong> lichiditate induce existenŃa riscului <strong>de</strong> lichiditate, fiind unuldintre cele mai importante riscuri mai ales din perspectiva crizei economico – financiaremondiale actuale. Riscul <strong>de</strong> lichiditate cuprin<strong>de</strong> riscul incapacităŃii <strong>de</strong> plată şi risculmodificării sca<strong>de</strong>nŃelor lichidităŃilor. Multitudinea activităŃilor bancare au <strong>de</strong>terminatamplificarea complexităŃii fluxurilor monetare bancare şi a interacŃiunii acestora.Suntem convinşi că acest risc a fost ignorat în mare măsură şi gestionatnecorespunzător în practica <strong>de</strong> specialitate ceea ce a avut consecinŃe grave în sectorulbancar. Lichiditatea insuficientă a indus falimentul unor instituŃii bancare <strong>de</strong> renumemondial, ceea ce a avut repercusiuni asupra întregului sistem financiar. Scumpirea surselor<strong>de</strong> refinanŃare şi diminuarea bonităŃii societăŃilor au erodat lichiditatea existentă, aceastafiind premisa esenŃială pentru succesul oricărei societăŃi bancare. Propunerea noastră încontextul crizei economico – financiare mondiale actuale, validată şi <strong>de</strong> cercetarea ştiinŃificăselectivă o eficientizare a managementului lichidităŃii, crearea unei rezerve minime <strong>de</strong>lichiditate, i<strong>de</strong>ntificarea <strong>de</strong> noi surse sustenabile <strong>de</strong> finanŃare şi diversificarea acestora,reevaluarea portofoliului <strong>de</strong> credite şi <strong>de</strong> investiŃii, asigurarea calităŃii a<strong>de</strong>cvate a garanŃiilor,etc. pentru a se evita situaŃii catastrofale cum a fost în cazul băncii americane <strong>de</strong> investiŃiiLehman Brothers. Organele <strong>de</strong> supraveghere bancară au propus unele principii pentru unmanagement al lichidităŃii a<strong>de</strong>cvat şi pentru asigurarea gestionării corespunzătoare anecesarului <strong>de</strong> lichiditate. Aceste principii propun luarea în consi<strong>de</strong>rare şi a costurilor <strong>de</strong>lichiditate, element ce a fost ignorat până în prezent.În ceea ce priveşte problematica bonităŃii clienŃilor din perspectiva cauzelorcare au generat criză economico – financiară mondială actuală a rezultat în cadrulcercetării ştiinŃifice selective că importanŃa acesteia ca indicator <strong>de</strong> esenŃă pe piaŃamonetară şi impactul în managementul riscului bancar este foarte mare. RefinanŃarea petermen scurt a băncilor are loc pe piaŃa monetară. Volumul unui credit acordat unei societăŃibancare în calitate <strong>de</strong> client, este <strong>de</strong>terminat în funcŃie <strong>de</strong> diferiŃi factori, ca <strong>de</strong> exemplubonitatea.Consi<strong>de</strong>răm că din perspectiva crizei economico – financiare mondiale actuale<strong>de</strong>teriorarea bonităŃii este una dintre cele mai importante cauze ale acestei crize. Goana dupăprofituri rapi<strong>de</strong> a <strong>de</strong>terminat acordarea <strong>de</strong> credite unor categorii <strong>de</strong> clienŃi cu bonitate practicinexistentă, nerespectarea standar<strong>de</strong>lor <strong>de</strong> creditare a<strong>de</strong>cvate şi monitorizarea insuficientă acomportamentului <strong>de</strong> plată, acestea sunt doar unele aspecte care au generat criza actuală.Bonitatea şi solvabilitatea clienŃilor este <strong>de</strong>terminată pe baza analizei cantitative şi calitative,<strong>de</strong>terminându-se nota <strong>de</strong> rating. De asemenea evaluarea bonităŃii nu poate fi redusă doar la27
analiza lichidităŃii şi veniturilor societăŃilor. Suntem însă <strong>de</strong> părere că este foarte dificil să seasigure transparenŃa necesară datorită meto<strong>de</strong>lor <strong>de</strong> contabilizare internaŃională foartecomplexă şi în continuă schimbare.Am i<strong>de</strong>ntificate în cadrul cercetării ştiinŃifice selective şi pe baza experienŃeiprofesionale proprii unele măsuri urgente ce se impun din perspectiva cauzelor care augenerat criza economico – financiară mondială actuală. Concluzionăm că este necesară oprivire <strong>de</strong> ansamblu a mediului <strong>de</strong> afaceri, a evoluŃiei economice viitoare, a potenŃialelor <strong>de</strong>succes ale firmelor, calitatea şi structura resurselor umane şi capacitatea inovativă asocietăŃii. În opinia noastră, validată şi <strong>de</strong> cercetarea ştiinŃifică selectivă au <strong>de</strong>venitimperative pentru viitor evaluarea mai riguroasă a bonităŃii şi solvabilităŃii clienŃilor, norme<strong>de</strong> creditare mai severe precum şi a calităŃii garanŃiilor în procesul <strong>de</strong> creditare şi <strong>de</strong>investiŃii bazate pe cunoştinŃe şi expertize a<strong>de</strong>cvate ale personalului bancar pentru a se evitarepetarea erorilor din trecut. De asemenea consi<strong>de</strong>răm necesară <strong>de</strong>zvoltarea şi perfecŃionareacontinuă a sistemelor <strong>de</strong> rating în ve<strong>de</strong>rea reflectării cât mai corecte a profilului <strong>de</strong> risc şi areacŃiei mai rapi<strong>de</strong> la modificări neaşteptate ale bonităŃii clienŃilor din portofoliul bancar.Capitalul <strong>de</strong> încre<strong>de</strong>re este performanŃa supremă pe piaŃa monetară şi <strong>de</strong>capital. SocietăŃile bancare se confruntă cu o problemă <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> gravă. Pier<strong>de</strong>reaîncre<strong>de</strong>rii investitorilor în pieŃele financiare au <strong>de</strong>terminat îngheŃarea unor segmente <strong>de</strong> piaŃăşi generarea <strong>de</strong> pier<strong>de</strong>ri mari. Investitorii şi-au retras capitalul <strong>de</strong> pe pieŃe, ceea ce a creatprobleme <strong>de</strong> lichiditate greu <strong>de</strong> soluŃionat pentru societăŃile în cauză.CerinŃe urgente ce se impun din perspectiva crizei economico – financiare actualei<strong>de</strong>ntificate în cadrul cercetării ştiinŃifice selective au fost integrate în continuarea<strong>de</strong>mersului nostru şi completate cu opinii proprii. Suntem convinşi că reputaŃia şi încre<strong>de</strong>reainvestitorilor într-o societate sunt capitalurile valoroase. Încre<strong>de</strong>rea investitorilor estenecesară pentru amplificarea interesului acestora în produsele financiare emise <strong>de</strong> societăŃilebancare. De asemenea recomandăm cultivarea intensă a relaŃiei bancă – client în ve<strong>de</strong>reamenŃinerii încre<strong>de</strong>rii acestora asigurând astfel un volum <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozite a<strong>de</strong>cvat ca sursă <strong>de</strong>refinanŃare stabilă. Accesul pe piaŃa <strong>de</strong> capital şi la surse <strong>de</strong> finanŃare ieftine este condiŃionat<strong>de</strong> reputaŃia intactă a institutului financiar. Capitalul <strong>de</strong> încre<strong>de</strong>re este indispensabil pentru<strong>de</strong>zvoltarea economică a unei Ńări fiind condiŃie fundamentală pentru atragerea <strong>de</strong> investiŃiistrăine. TransparenŃa pieŃelor monetare şi mai ales <strong>de</strong> capital este o permisă principală aexistenŃei capitalului <strong>de</strong> încre<strong>de</strong>re. Prin urmare în opinia noastră acesta se află în relaŃie <strong>de</strong>condiŃionare directă cu reputaŃia societăŃilor pe pieŃele financiare.Managementul riscului <strong>de</strong> reputaŃie şi al capitalului <strong>de</strong> încre<strong>de</strong>re trebuie să <strong>de</strong>Ńină un rolcentral în procesul <strong>de</strong> gestiune al riscului bancar. Consi<strong>de</strong>răm că refacerea capitalului <strong>de</strong>încre<strong>de</strong>re şi a reputaŃiei este un proces anevoios şi costisitor. Acordul Basel II recunoaştedificultatea măsurării şi cuantificării acestui tip <strong>de</strong> risc recomandând societăŃilor <strong>de</strong>zvoltareaşi implementarea unor instrumente a<strong>de</strong>cvate <strong>de</strong> gestiune şi management în acest sens. Astfel<strong>de</strong>vine imperativă integrarea riscului <strong>de</strong> reputaŃie în managementul bancar al instituŃiilorfinanciare, mai ales dacă <strong>de</strong>teriorarea renumelui periclitează existenŃa societăŃii.28
Calitatea titlurilor financiare este esenŃa performanŃei pe piaŃa <strong>de</strong> capital. Dincercetarea ştiinŃifică selectivă efectuată în cadrul tezei <strong>de</strong> doctorat rezultă că impactulacesteia în managementul riscului pe piaŃa monetară este mare. Calitatea titlurilorfinanciare influenŃează direct comportamentul investitorilor pe pieŃele financiare, ceea ce ne<strong>de</strong>termină să consi<strong>de</strong>răm că impactul acesteia este chiar foarte mare.Mai ales criza economico – financiară mondială actuală a <strong>de</strong>monstrat importanŃafundamentală a calităŃii titlurilor financiare tranzacŃionate pe pieŃele <strong>de</strong> capital, avândrepercusiuni şi pe piaŃa monetară. În opinia noastră calitatea intactă a titlurilor financiareeste premisa fundamentală pentru o piaŃă lichidă pe care cererea şi oferta funcŃioneazăcorect. În procesul investiŃional investitorii, ca sursă <strong>de</strong> capital şi lichiditate importantă, seorientează în funcŃie <strong>de</strong> performanŃa, reputaŃia şi bonitatea societăŃilor emitent şi care aunevoie <strong>de</strong> capital. Prin urmare se evită achiziŃionarea <strong>de</strong> titluri nelichi<strong>de</strong> emise <strong>de</strong> societăŃilecu bonitate slabă. Analog organizaŃiilor se calculează un rating bazat pe performanŃasocietăŃii emitente şi pe cea a titlurilor <strong>de</strong> valoare.Consi<strong>de</strong>răm că globalizarea pieŃelor financiare şi prin urmare intensificarea concurenŃeia <strong>de</strong>terminat <strong>de</strong>taşarea societăŃilor <strong>de</strong> creditarea clasică şi implicarea tot mai mult întranzacŃii cu inovaŃii financiare complexe amplificând volumul portofoliului bancar <strong>de</strong>investiŃii. În ultimii ani i<strong>de</strong>ntificarea riscurilor rezultate din aceste produse a <strong>de</strong>venit tot maidificilă şi greu <strong>de</strong> realizat, ceea ce a indus <strong>de</strong>teriorarea calităŃii titlurilor financiare.Cauzele crizei economico - financiare mondiale actuale se regăsesc la începutulsecolului XXI <strong>de</strong>zvoltându-se în mai multe etape. Originea sa o constituie piaŃa imobiliarăamericană care a cunoscut o creştere remarcabilă precum şi nivelul scăzut al ratei dobânziipracticate pe piaŃa monetară <strong>de</strong> banca centrală. Inundarea acestei pieŃe cu lichiditate afavorizat creşterea volumului <strong>de</strong> credite imobiliare mai ales cele acordate unui segment <strong>de</strong>populaŃie cu bonitate aproape inexistentă. De asemenea mentalitatea <strong>de</strong> consum americană,finanŃarea creditelor cu alte credite, a creat un cerc vicios. Scoaterea acestor credite dinactivul bancar prin „împachetarea” lor în produse financiare <strong>de</strong>rivate şi vânzarea pe pieŃele<strong>de</strong> capital şi monetare a creat o inter<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nŃă strânsă între pieŃele financiare la nivelmondial. În opinia noastră procesul <strong>de</strong> conştientizare a riscului nu a făcut parte dinpriorităŃile societăŃilor bancare în goana după profituri rapi<strong>de</strong>. O dată cu spargerea buleiimobiliare în 2007 această criză s-a propagat fulgerător pe toate pieŃele la nivel global.Ultimele două obiective tratate în cadrul acestei teze <strong>de</strong> doctorat se referă la:problematica principalelor cauze ale crizei economico – financiare mondialeactuale şi consecinŃele acesteia pe pieŃele financiare şi în managementul risculuibancar,măsurile urgente, esenŃiale, necesar a fi implementate pe piaŃa monetară şi pepiaŃa <strong>de</strong> capital ca urmare a efectelor acestei crize, din perspectiva managementuluiriscului pe piaŃa monetară.Consi<strong>de</strong>răm că este <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> dificilă i<strong>de</strong>ntificarea în totalitate a cauzelor şi aprincipalelor cerinŃe care <strong>de</strong>curg din consecinŃele acesteia în managementul riscului bancarşi pe pieŃele financiare. Încă nu se cunosc în totalitate dimensiunile şi implicaŃiile crizei29
actuale. Cert este că sunt necesare măsuri urgente, a căror implementarea în managementulriscului bancar şi pe piaŃa monetară şi <strong>de</strong> capital nu trebuie întârziată. În acest context amutilizat rezultatele cercetării ştiinŃifice selective precum şi experienŃa profesională propriepentru a i<strong>de</strong>ntifica unele cerinŃe şi măsuri mai performante integrate în <strong>de</strong>mersul nostruprivind soluŃionarea acestor obiective.Asigurarea necesarului <strong>de</strong> lichiditate şi diversificarea surselor <strong>de</strong> finanŃarea mai ales dinperspectiva scumpirii acestora sunt în opinia noastră, validată şi <strong>de</strong> cercetarea ştiinŃificăselectivă, doar două dintre cerinŃele ce se impun. În atenŃia organelor <strong>de</strong> reglementare se aflănecesitatea supravegherii mai severe a pieŃelor financiare la nivel global şi mai ales atranzacŃiilor cu produse financiare complexe. Suntem <strong>de</strong> părere că o politică <strong>de</strong> creditarepru<strong>de</strong>ntă axată pe criterii <strong>de</strong> calitate, cu accent pe bonitatea clienŃilor ar avea ca rezultatîmbunătăŃirea calităŃii portofoliului <strong>de</strong> credite şi relaxarea relaŃiilor interbancare.Însă ne exprimăm convingerea că una dintre cele mai importante cerinŃe ce se impun caurmare a crizei economico – financiare mondiale actuale este sensibilizarea în ceea cepriveşte riscul şi conştientizarea lui, fiind necesar ca acestea să <strong>de</strong>vină o prioritate maximă încultura organizaŃională şi <strong>de</strong> risc a societăŃilor bancare. Fiecare criză este şi o şansă,respectiv şansa <strong>de</strong> a învăŃa pentru viitor. După cum afirmă şi marele Albert Einstein:„Creativitatea se naşte din necesitate, precum şi ziua se naşte din noapte. În perioadacrizei se nasc invenŃiile, <strong>de</strong>scoperirile şi marile strategii. Cine <strong>de</strong>păşeşte criza se <strong>de</strong>păşeştepe sine însuşi, fără a rămâne <strong>de</strong>păşit”.Finalul tezei <strong>de</strong> doctorat cuprin<strong>de</strong> sinteza concluziilor şi opiniilor i<strong>de</strong>ntificate peparcursul <strong>de</strong>mersului nostru, evi<strong>de</strong>nŃiind contribuŃiile personale pe care le-am încercat să leaducem în ve<strong>de</strong>rea soluŃionării obiectivelor fixate.Datorită complexităŃii şi dinamicii acestor obiective nu putem avea pretenŃia caabordarea şi soluŃionarea lor să fie epuizată în totalitate. Însă nutrim speranŃa că în acestcontext am reuşit să oferim o analiză coerentă şi soluŃii viabile în ceea ce priveşteobiectivele i<strong>de</strong>ntificate.Aş mai dori să menŃionez că pe tot parcursul elaborării tezei <strong>de</strong> doctorat au fost<strong>de</strong>terminante îndrumările şi sugestiile profesionale ale conducătorului ştiinŃific, distinsulprofesor universitar doctor D.H.C Ioan Bogdan. Pentru contribuŃia valoroasă a domniei salela realizarea structurii tezei şi <strong>de</strong>zvoltarea acesteia îi exprim întreaga mea mulŃumire şirecunoştinŃă.30
Bibliografie selectivăI. Lucrări şi articole <strong>de</strong> specialitateAkhtar, M. A.: Un<strong>de</strong>rstanding Open Market Operation, Fe<strong>de</strong>ral Reserve Bank of NewYork, 1997, www.ny.frb.org.Albrecht, P. / Maurer, R.: Investment- und Risikomanagement, ed. Schäfel Poeschel,Stuttgart, 2005.Ambert, A.-M. ş.a.: Un<strong>de</strong>rstanding and evaluating qualitative research, în: Journal ofMarriage and the Family, 57, 4, 1995.Andone, I. / Zugui, A.: Sisteme inteligente în management, Editura Economică, Bucureşti,1999.Androniceanu, A.: Managementul public internaŃional, Editura Economică, Bucureşti,2000.Badrus, Gh. / Rădăceanu, E.: Globalitate şi management, Editura ALL Beck, Bucureşti,1999.Banca NaŃională a României: Raport asupra stabilităŃii financiare, Bucureşti, 2009.Bamberg, G./ Coenenberg, A. G.: Betriebswirtschaftliche Entscheidungslehere, VerlagVahlen, München 2006.Basno, C./ Dardac, N.: Management bancar, Editura Economică, 2002.BC “Investmentbank“ S.A.: Politica cu privire la dirijarea ratei dobânzii, proces verbalnr.153 din 11. august 2003, Chişinău (www.ipb.md/rom/section/134/)Becker-Melching, M.: Finanzmarktregulierung in <strong>de</strong>r Diskussion, în: Die Bank, Zeitschriftfür Bankpolitik und Praxis, Nr. 2, februarie 2008.Bentleon, U./ Schorr, G.: Kapitaldienstfähigkeit, IDW Verlag, Düsseldorf, 2004.Berr, U./ Kersting, S./ Movshyn, L.: Rating im Interbankengeschäft- Spezialität imRisikomanagement, în: Die Bank- Zeitschrift Bankpolitik und Praxis, nr. 4, aprilie2008.Besser, A.: Funktion und Dynamik von Finanzinnovationen: internationale Finanzmärkte imWan<strong>de</strong>l, ed. Gabler, Wiesba<strong>de</strong>n, 1996.Blănculescu, I.: Riscul şi cum acesta poate influenŃa afacerea, în Săptămâna Financiară nr.58, 01.05.2006.Bogdan, I.: Managementul riscului în afaceri între realităŃile şi cerinŃele lumiicontemporane, Editura Universitară, Bucureşti, 2009.Bogdan, I. (coordonator): Elemente <strong>de</strong> metodică a cunoaşterii, cercetării ştiinŃifice şivalorificării cunoştinŃelor, editura Alma Mater, Sibiu, 2007Bogdan, I. (coordonator) ş.a.: Managementul afacerilor internaŃionale, EdituraUniversităŃii Lucian Blaga, Sibiu, 2007.Bogdan, I.: Managementul eficienŃei investiŃiilor, Editura UniversităŃii, Bucureşti, 2004.Bogdan, I.: Management financiar in afaceri, Editura UniversităŃii, Bucureşti, 2004.Bogdan, I.: Management Financiar, Editura UniversităŃii, Bucureşti, 2004Bogdan, I. (coordonator) ş.a.: Tratat <strong>de</strong> Management Financiar- Bancar, EdituraEconomică, Bucureşti, 2002.31
Boggess, W.P.: Screen-Test your Credit Risk, in: HBR, November – December 1967.Burduş, E. / Căprărescu, G.: Managementul schimbării organizaŃionale, EdituraEconomică, Bucureşti, 2000.Bretzger, Th. M.: Die Anwendung statistischer Verfahren zur Risikofrüherkennung beiDispositionskrediten, Diss., in: Studienreihe <strong>de</strong>r Stiftung Kreditwirtschaft an <strong>de</strong>rUniversität Hohenheim, Bd. 9, Universität Hohenheim, Stuttgart 1991.Brunnermeier, M.: „Basel II muss ersetzt wer<strong>de</strong>n“, interviu realizat <strong>de</strong> Jürgen Schaaf, înBörsen-Zeitung, 12.05.2009.Buglea, A./ Crivii, A.: Utilitatea indicatorilor <strong>de</strong> performanŃă ai întreprin<strong>de</strong>rilor pentruacŃionari, în: Curman, Ioan (coord.): PiaŃa <strong>de</strong> capital- articole şi studii, edituraUniversităŃii <strong>de</strong> Vest, Timişoara, 2005.Bursa Monetar Financiara si <strong>de</strong> Marfuri Sibiu (BMFMS): Totul <strong>de</strong>spre Futures siOptiuni, Sibiu, 1999.BureŃea, A.: Criza financiară - Islanda este la un pas <strong>de</strong> faliment, în Cotidianul, 9.octombrie 2008.Cabat, D.: „Băncile româneşti nu sunt pregătite pentru Basel II”, în revista Wall Street, iulie2006.Ca<strong>de</strong>, E.: Managing Banking Risks. Reducing Uncertainty to Improve Bank Performance,editura Glenlake Publishing Company Ltd. şi editura Fitzroy Dearborn Publishers,Chicago, London and New York, 1999.Chelcea, S.: Metodoligia cercetării sociologice- Meto<strong>de</strong> calitative şi cantitative, EdituraEconomică, Bucureşti, 2004.Ciocoiu, C.N.: Managementul riscului în afaceri şi proiecte, Editura ASE, Bucureşti, 2006.Clarke, Th./ Rollo, Ch.: Capitalising Knowledge: Corporate Knowledge ManagementInvestments, în Creativity and Innovation Management, nr. 3, 2001.Comaniciu, C.: Managementul finanŃelor publice în profil teritorial, Editura Imago, Sibiu,2002.Comaniciu, C.: Impozite, taxe, contribuŃii – probleme şi studii <strong>de</strong> caz, Editura Universităäii„Lucian Blaga”, Sibiu, 2003.Constantinescu, D.: Management Bancar, Editura Bren, Bucureşti 2004.Coşea, M. / Nastovici, L.: Evaluarea riscurilor- Meto<strong>de</strong> şi tehnici <strong>de</strong> analiză la nivel microşi macro economic, editura Lux Libris, Braşov, 1997.Covey, S. R.: Managementul timpului, Editura ALFA, Bucureşti, 1994.Creswell, J. W.: Qualitative Inquiry and Research Design: Choosing among Fiv Traditions,ed. Sage Publications Inc., Thousand Oaks, 1998.Crişan, S.: Management: Elemente fundamentale, Editura Alma Mater, Sibiu, 2003.Dăianu, D.: „What this financial crisis teaches us”, în: European Voice, 09. Mai 2008.DănăiaŃă, I.: Antrenare, motivare şi participare – elemente <strong>de</strong> bază ale managementuluiparticipativ, în seria ŞtiinŃe Economice a UniversităŃii <strong>de</strong> Vest „Vasile Goldiş”, nr.16, volumul 1, Arad, 2006.32
Denk, R./ Exner-Merkelt, K./ Ruthner, R. (coord.): Corporate Risk Management-Unternehmensweites Risikomanagement als Führungsaufgabe, editura Lin<strong>de</strong>, Viena,2008.Denzin, N. K. / Lincoln, Y. S.: Handbook of Qualitative Research , ed. Sage PublicationsInc., Thousand Oaks, 1994.Devenport, Th.: Working Knowledge- How Organizations manage what they know?,Harvard Business School Press, Boston, 2000Deutsche Bun<strong>de</strong>sbank: Der Markt für DM- Commercial Paper, în: Monatsbericht <strong>de</strong>rDeutschen Bun<strong>de</strong>sbank, Deutsche Bun<strong>de</strong>sbank, Frankfurt am Main, mai 1993.Dinu, E.: Managementul afacerilor internaŃionale, Editura Prouniversitaria, Bucureşti 2006.Dobrotă, N.: Economie Politică, Editura Economică, Bucureşti, 1997.Dragomirescu, H.: OrganizaŃii bazate pe cunoaştere, Aca<strong>de</strong>mia <strong>de</strong> ŞtiinŃe Economice,Bucureşti.Dreyer, A.: Scoring-Mo<strong>de</strong>lle bei Mehrfachzielsetzungen – Eine Analyse <strong>de</strong>sEntwicklungsstan<strong>de</strong>s von Scoring-Mo<strong>de</strong>llen, în: Zeitschrift für Betriebswirtschaft,Heft 4, 44. Jg., 1974.Duduian, M.: Evaluarea riscului <strong>de</strong> Ńară, Editura ALL BECK, Bucureşti, 1999.Dumitraşcu, D.: Management strategic - Studiu <strong>de</strong> caz, Editura UniversităŃii Lucian BlagaSibiu, 2002.Dumitraşcu, D.: Management.Elemente fundamentale, Editura UniversităŃii Lucian Blaga,Sibiu, 2002.Dumitrescu, D. / Dragotă, V.: Evaluarea întreprin<strong>de</strong>rilor. Meto<strong>de</strong>. Tehnici. Incertitudine.Valoare, Editura Economică, Bucureşti 2000.Dumitrescu, D. / Dragotă, V.: Evaluarea întreprin<strong>de</strong>ri. Lucrări aplicative, EdituraEconomică, Bucureşti, 2000.Dumitrescu, L.: Marketingul in asigurări, Editura UniversităŃii Lucian Blaga, Sibiu, 2003.Dumitrescu, L.: Marketingul serviciilor, Editura UniversităŃii Lucian Blaga, Sibiu, 2003.Dumitrescu, L.: Bazele marketingului, volumul I şi II, Editura Alma Mater,Sibiu, 2002.Dunning, J.: Multinatonal Enterprise and Global Economy, Edison Wesley PublishingWokinghem, 1993.Durand, D.: Risk Elements in Consumer Instalment Lending, Financial Research Program,Studies in Consumer Instalment-Financing, National Bureau of Economic Research,Inc., New York, Iss. 8, New York 1941.Eun, Ch.S./ Resnick B.G.: International Financial Management, Editura McGraw-Hill,New York, 2007.European Central Bank: The Monetary Policy of the ECB, European Central Bank,Frankfurt am Main, 2001.Feleagă, L./ Feleagă, N.: ConstituŃia contabilităŃii financiare sau matricea ei <strong>de</strong> referinŃă,Aca<strong>de</strong>mia <strong>de</strong> Studii Economice Bucureşti, în: Economie teoretică şi aplicată, Nr. 5,Bucureşti, 2006.33
Feulner, W.: Mo<strong>de</strong>rne Verfahren bei <strong>de</strong>r Kreditwürdigkeitsprüfung imKonsumentenkreditgeschäft, Frankfurt am Main 1980.Financial Stability Forum: Report of the Financial Stability Forum on Enhancing Marketand Institutional Resilience, 07.04 2008, www.fsforum.orgFeilmeier, M.; Fergel, I.; Segerer, G.: Lineare Diskriminanz- und Clusteranalyseverfahrenbei Kreditscoringsystemen, in: ZOR, Serie B: Praxis, Bd. 25, 1981.Fergel, I.: Diskriminanz- und Clusteranalysen bei Creditscoringsystemen, Diplomarbeit,Institut für Rechentechnik, TU Braunschweig 1979.Ferguson, N.: Market Research- A Perfect Mariage, în: Knowlege Management, sep. 1998.Feulner, W.: Mo<strong>de</strong>rne Verfahren bei <strong>de</strong>r Kreditwürdigkeitsprüfung imKonsumentenkreditgeschäft, Frankfurt am Main 1980.Fitch: The Romanian Banking System and Pru<strong>de</strong>ntial Regulations, 30. mai 2009,www.alacrastore.com, accesat: 18.07.2009.Fitschen, J.: Produktinnovation als Schlüssel für Wachstum, în: Die Bank- Zeitschrift fürBankpolitik und Praxis, Nr. 1, ianuarie 2008.Frăsineanu, C.: PerfecŃionarea meto<strong>de</strong>lor <strong>de</strong> evaluare a patrimoniului, Editura ASE,Bucureşti, 2005.Friedrich, W./ Vetter, B.: Die Forschungshypothese, în: Frieridch, W./ Henning, W.: Dersozialwissenschaftliche Forschungsprozess, ed. D.V.W., Berlin, 1975.Fritz, W.: Bankfusionen: Wo bleibt <strong>de</strong>r Kun<strong>de</strong>?, în Der Bun<strong>de</strong>sverband Deutscher VolksundBetriebswirte e.V., nr. 103, Düsseldorf, 2009.FundaŃia Drucker: OrganizaŃia viitorului, Editura Teora, Bucureşti 2001.Galtung, J.: Theory and Methods of Social Research, ed. Universitätsvorlage [1969], Oslo,1967.Garz, H./ Günther, S./ Moriabadi, C.: Portofolio-Management: Theorie und Anwendung,Bankaka<strong>de</strong>mie Verlag GmbH, Frankfurt 2004Gaumert, U.: Mo<strong>de</strong>lle zur Messung und Steuerung <strong>de</strong>r Reputation: Management vonReputationsrisiken, în: Die Bank- Zeitschrift für Bankpolitik und Praxis, Nr. 2,februarie 2008.Gerogescu, F.: „E ca şi cum am trece <strong>de</strong> la Dacia la Logan şi apoi la Megan“, în: Băncile sevor uita mai atent la calitatea clientului, A<strong>de</strong>vărul economic, nr. 10, 16.-22. martie2005.Greenbaum, S./ Thakor, A.: Contemporary Financial Intermediation, ed. South Western,Ohio, 1995.Greenbaum, S.I./ Thakor, A.V.: Contemporary Financial Intermediation, editura South-Western Thomson Learning, Ohio, 1993.Grigore, L.: Managementul internaŃional, Editura Lumina Lex. Bucureşti, 2002.Group of Ten: Consolidation in the financial sector, Bank of International Settlement,ianuarie 2001.Grunke, P./ Spörk, W.: Basel II- Struktur und Auswirkung auf das Kreditgeschäft, în:Kienbaum, J./ Börner, Ch.(Hrsg): Neue Finanzierungswege für <strong>de</strong>n Mittelstand,Editura Gabler, Wiesba<strong>de</strong>n, 2003.34
Guvernul României: And<strong>de</strong>ndum (iulie-august 2004) la Raportul 2004 asupra progreselorînregistrate în pregătirea pentru a<strong>de</strong>rarea la Uniunea Europeană, Bucureşti 2004.Banca Natională a României: Reglementări BNR, websi<strong>de</strong> http://www.bnro.roHagedorn, D.: Die Subprime-Krise und ihre Folgen. Turbulenzen an <strong>de</strong>n Finanzmärkte, în:Die Bank. Zeitschrift für Bilanzpolitik und Praxis, <strong>de</strong>cembrie 2007.Hager, P.: Corporate Risk Management. Cash Flow at Risk and Value at Risk,Bankaka<strong>de</strong>mie Verlag, Frankfurt, 2004.Hanisch, J.: Risikomessung mit <strong>de</strong>m Conditional Value-at-Risk: EntscheidungstheoretischeGrundlagen und Implicationen für das Risikomanagement, Dissertationvorgelegt <strong>de</strong>m Rat <strong>de</strong>r wirtschaftswissenschaftlichen Fakultät <strong>de</strong>r Friedrich SchillerUniversität Jena, 2004.Hannemann, R./ Schnei<strong>de</strong>r, A./ Hanenberg, L.: Min<strong>de</strong>stanfor<strong>de</strong>rungen an dasRisikomanagement (MaRisk)- Eine einführen<strong>de</strong> Kommentierung, 2. Auflage, edituraSchäfer Poeschel, Stuttgart 2008.Hansen, M./ Nohria, N./ Tierney, T.: What’s your Strategy for Managing Knowledge, în:Harvard Business review, nr. 2, 1999.Herciu, M.: Managementul comparat, ed. UniversităŃii Lucian Blaga, Sibiu, 2007.Hoza, M.-G.: Întreprin<strong>de</strong>rea secolului XXI – întreprin<strong>de</strong>rea inteligentă, Editura Economică,Bucureşti, 2001Häußler, Walter M.: Empirische Ergebnisse zu Diskriminationsverfahren beiKreditscoringsystemen, (Ergebnisse), in: ZOR, Serie B: Praxis, Bd. 23, 1979.Heusinger von, R.: „Graf Krockow packt aus”, în: Frankfurter Rundschau, 30.07.2008.Hull, J. C.: Optionen, Futures und an<strong>de</strong>re Derivate, ed. Person Studium, München, 2006.Hull, J. C.: Risk Management and Financial Institutions, ed. Pearson Educatio International,New Jersy, 2007.Hup, P.: Verhaltensscoring. Das Kreditportofolio aktiv managen, (Verhaltensscoring), in:KP, Heft 2, 1993.Ionescu, C.: ImplicaŃiile adoptării IFRS asupra contabilităŃii româneşi, Universitatea SpiruHaret, International Scientific Symposion, 2006.Ionescu, L. C.: Economia şi rolul băncilor, Editura Economică, 1997.Isărescu, M.: Probleme ale convergenŃei reale în drum spre euro, 6. octombrie 2008,www.financiarul.ro, accesat: 18.07.2009Isărescu, M.: Globalizarea şi integrarea europeană. Cazul României, Colegiul National <strong>de</strong>Apărare, Bucureşti, 2007.Istocescu, A.: Managementul comparat internaŃional, Editura ASE, Bucureşti, 2005.Işfănescu, A. / Băicuş, A.: Analiza economico – financiară, editura a II-a, EdituraEconomică, Bucureşti, 1999.Jahreskog, E. / College, B.: Does Size Matter? The Effects of Banks Mergers on SmallFirm Financing across United States, în Issues in Political Economy, University ofMary Washington, vol. 8, Washington, 1999.Johnson, F. P./Johnson, R. D.: Bank Management, Colorado, State University, 1990,American Bankers Association.35
Jones, A. B.: Knowlege Capitalism-Business, Work and Learning in the New Economy,Oxford University Press, Oxford, 1999.J.P. Morgan Chase & Co.: Annual Report 2008, 27.02.2009.Kaminsky, Ch., ş.a.: Risikomanagement: Stresstest in Banken, în: Die Bank- Zeitschrift fürBankpolitik und Praxis, Nr. 11, november 2007.Kaiser, H. / Mitropoulos, S.: Internationale Aktienmärkte- Börsen im Zeichen <strong>de</strong>rGlobalisierung, în: Die Bank- Zeitrschrift für Bankpolitik und Praxis, Nr. 6, iunie2008.Kiesse, H.-J.: Zusammenschlüsse- Wie sich das Scheitern von Fusionen verhin<strong>de</strong>rn lässt, înWirtschaftsWoche, www.wiwo.<strong>de</strong>, Düsseldorf, 26.06. 2009.Klaper, Ch.: Monoliner- Der große Unbekannte, în Credit-Spezial Monoliner, RaiffeisenResearch GmbH, Viena, 14. februarie 2008.Klein, R. / Scholl, A.: Planung und Entscheidung - Konzepte, Mo<strong>de</strong>lle und Metho<strong>de</strong>n einermo<strong>de</strong>rnen betriebswirtschaftlichen Entscheidungsanalyse, Editura Franz VahlenMünchen, 2004.Knief, P.; Monz, H.: Neue Aspekte <strong>de</strong>r Rechtsformwahlentscheidung mit Hilfe vonScoring-Mo<strong>de</strong>llen: Bilanzrichtlinien-Gesetz beeinflußt die Gewichtung relevanterKriterien, in: Sparkasse, H. 8, 103. Jg., 1986.Kolbert, R. W.: Futures, Options, Swaps, ed. Oxford-Blackwell, 1999.Krahnen, J. P.: Die Stabilität von Finanzmärkten: Wie kann die WirtschaftspolitikVertrauen schaffen?, în Zeitschrift für Wirtschaftspolitik, nr. 55, Frankfurt, 2006.Kremers, T.: Kredit<strong>de</strong>rivate und Structured Credit, ed. Deutscher Sparkassen, Stuttgart,2007.Kuhn, T.: Structura revoluŃiilor ştiinŃifice, Editura ŞtiinŃifică şi Enciclopedică, Bucureşti,[1962], 1976.Laster, M.: Innovation and Knowledge Management, în Creativity and InnovationManagement, nr.3, 2001.Löchel, H./ Piazolo, M.: Internationalizierung; în Kompndium Management in Banking &Finance, 4. überarbeitete Auflage, Bankaka<strong>de</strong>mie, 2005.Manager Magazin: Finanzkrise- Islands Regierung gibt auf, în Manager Magazin,12.07.2009, www.manager-magazin.<strong>de</strong>Manolescu, A.: Managementul resurselor umane, Editura Economică, Bucureşti, 2001.Malakowski, B./ Petry, M.: Operationelle Risiken- Versicherungen als Problemlöser?, în:Die Bank- Zeitschrift für Bankpolitik und Praxis, nr. 9, septembrie 2008.Manolescu, G./ Sîrbea Diaconescu, A.: Management bancar, Ed. FundaŃiei România <strong>de</strong>mâine, Bucureşti, 2001.Mărgulescu, D.: Analiza economico – financiară, Editura PRINT, Bucureşti, 1999.Medrega, C.: Fitch: Volatilitatea leului <strong>de</strong>vine un element <strong>de</strong> risc pentru rating, în: ZiarulFinanciar, 29.10.2009, www.zf.ro, accesat: 18.07.2009Meyer-Mangold, G.: Kreditversicherung aus Sicht <strong>de</strong>r Banken, în: Hirschmann, Stefan/Romeika, Frank (coordonatori): Kreditversicherungen- Schnittstellen zwischenBanken und Unternehmen, ed. Bank-Verlag, Köln, 2005.Miehle, P.: Kreditversicherung- Ein Überblick und aktuelle Aspekte, ed. IFA, Ulm, 2003.36
Miles, M.: Întreprin<strong>de</strong>rea bazată pe cunoştinŃe, în: Nicolescu, Ovidiu: Sistemulorganizatoric al firmei, Editura Economică, Bucureşti, 2003.Ministerul FinanŃelor Publice: Ref. Program <strong>de</strong> ConvergenŃă: 2008-2011- forma revizuită,10. iunie 2009, www.mfinante.ro, accesat: 19.07.2009.Moore, J. R., Jr. / Baker, N. R.: An Analytical Approach to Scoring Mo<strong>de</strong>l Design –Application to Research and Development Project Selection, in: IEEET, Vol. EM-16,August 1969.Nicolescu, O. / Verboncu, I.: Management, EdiŃia a III-a, Editura Economică, Bucureşti,1999.Nicolescu, O.: Managementul general al organizaŃiei, volumul I, Editura Economică,Bucureşti 2003.Nicolescu, O.: Management comparat, Editura Economică, Bucureşti 1998.Nicolescu, O.: Sistemul <strong>de</strong>cizional al organizaŃiei, Editura Economică, Bucureşti, 1998.Nicolescu, O.: Sisteme, meto<strong>de</strong> şi tehnici managerialeale organizaŃiei, Editura Economică,Bucureşti, 2000.Nicolescu, O.: Sistemul informaŃional managerial al organizaŃiei, Editura Economică,Bucureşti, 2001.Nicolescu, O. / Bogdan, I. ş.a.: Strategii manageriale <strong>de</strong> firmă, Editura Economică,Bucureşti, 1996.Nicolescu, O. / Verboncu, I.: Fundamenetele managementului organizaŃiei, Editura TribunaEconomică, Bucureşti, 2006.Nicolescu, O. / Nicolescu, L. (coord.): Economia, firma şi managementul bazat pecunoştinŃe, Editura Economică, Bucureşti, 2005.Niculescu, N.G.: România, pe calea integrării economice europene, Editura Economică,Bucureşti, 2001.Ogrean, A.C.: Coordonate manageriale <strong>de</strong> competitivitatea firmei, Editura UniviversităŃiiLucian Blaga, Sibiu, 2007.Ogrean, A.C.: Management strategic, Editura UniviversităŃii Lucian Blaga, Sibiu, 2006.Onaran, Y.: Banks' Subprime Losses Top $500 Billion on Writedowns, Bloomberg,13.08.2008.Oprean, C. / łîşu, M.: Management strategic, Editura <strong>ULBS</strong>, Sibiu, 2002.Oprean, C.: Studii <strong>de</strong> caz în managementul strategic, Editura <strong>ULBS</strong>, 2004.Oprean, C. (coord.): Managementul calităŃii, Editura <strong>ULBS</strong>, Sibiu, 2002.Otte, Max: Der Crash kommt- Die neue Weltwirtschaftskrise und wie Sie sich daraufvorbereiten, ed. Ullstein Buchverlag GmbH, Ullstein, 2008.Pintea, A. / Ruscanu, G.: Băncile în Economia Românească, editura Economia, Bucureşti1995.Popa, I./ Filip, R.: Management InternaŃional, Editura Economică, Bucureşti, 1999.Popa, H. L. (coord.): Manual <strong>de</strong> inginerie economică - Managementul strategic, edituraDacia, Cluj-Napoca, 2002.Popa, I. / Filip, R.: Management InternaŃional, Editura Economică, Bucureşti, 199937
Popescu, C.: Băncile se vor uita mai atent la calitatea clientului, A<strong>de</strong>vărul economic, nr. 10,16.-22. martie 2005.Popescu, C. / Ciucur, D. ş.a.: Metodologia cercetării ştiinŃifice economice, Editura ASE,2006.Popescu, D.: Economia politică, Editura Continent, Sibiu, 2000.Postelnicu, Gh.: Globalizarea Economiei, Editura Economică, Bucureşti, 2000.Prodi, R.: „De la era industrială la societatea informaŃională”, websi<strong>de</strong>: www.ccina.ro.Riebel, C. / Int-Veen, Th.: Kreditaufnahme und Bilanzanalyse. Erläuterungen und Hilfe fürFirmenkun<strong>de</strong>n unter Einschluss <strong>de</strong>s Ratings <strong>de</strong>r Sparkasse Finanzgruppe,Sparkassen-Finanzgruppen Verlag, 2003, p. 28-44.Romeike, F.: Risikokategorien im Überblick, in: Romeike, Frank (Hrsg): Mo<strong>de</strong>rnesRisikomanagement. Die Markt- Kredit- und operationellen Risiken zukunftsorientiertsteuern, Wiley-Vch Verlag, 2005.Romeike, F./ van <strong>de</strong>n Brink, G. J.: Corporate Governance and Risikomanagement imFinanzdienstleistungsbereich- Grundlagen, Metho<strong>de</strong>n, Gestaltungs-möglichkeiten,editura Bank-Verlag Köln, 2005.Romeike, F.: Der Prozess <strong>de</strong>s strategischen und operativen Risikomanagements, în:Romeike, Frank (Hrsg): Erfolgsfaktor Risikomanagement: Chancen für Industrie undHan<strong>de</strong>l, Lessons learned, Metho<strong>de</strong>n, Checklisten und Implementierung, GablerVerlag, Wiesba<strong>de</strong>n 2000.Romeika, F.: Risikomanagement in Versicherungen- Ein Überblick, în: Risikoma-nagementin Versicherungen und Pensionskassen, Wirtschaft und Management- Schriftenreihezur Wirtschaftswissenschaften Forscung und Praxis, Jahrgang 4, nr. 6,Fachhochschule <strong>de</strong>s BFI, Wien, mai 2007.Rose, P. S.: Money and Capital Markets- Financial Institutions and Instruments in a GlobalMarketplace, editura McGraw-Hill Irwin, New York, 2003.Rossen, J.: Kreditscoring. Genossenschaften setzen auf Scoring im Kreditgeschäft!, in: KP,H. 6, 22. Jg., 1996.Rosenkranz, F. / Missler-Behr, M.: Unternehmensrisiken erkennen und managen-Einfăhrung in die quantitative Planung, editura Springer, Berlin 2005.Roxin, L.: Gestiunea riscurilor bancare, Ed. Didactică şi Pedagogică R.A., Bucureşti, 1997.Sabău, G.: Societatea cunoaşterii. O perspectivă românească, Editura Economică,Bucureşti, 2001.Săptămâna Financiară: Politicele neokeynesiste amanetează viitorul, interviu cu ValentinLazea economist şef la BNR, 9. iunie 2009, www.sfin.ro, accesat: 19.07.2009.Schiller, B. / Tytko, D.: Risikomanagement im Kreditgeschäft- Grundlagen, neuereEntwicklungen und Anwendungsbeispiele, Schaeffer-Poeschel Verlag, Stuttgart2001.Schulte, M. / Horsch, A.: Wertorientierte Banksteuerung II: Risikomanagement, 3.Auflage, Editura Bankaka<strong>de</strong>mie Verlag GmbH, 2004.Schinke, C.: Der Geldmarkt im Euro-Währungsraum- Geldmarktgeschäft, Zinsbildung unddie Taylor Rule, CEGE- Schriften, ed. Peter Lang, Frankfurt am Main, 2003.38
Schöne, F.: Erfor<strong>de</strong>rnis von Risikomanagement und Rating, in Reichling, Peter (Hrsg):Risikomanagement und Rating. Grundlagen, Konzepte, Fallstudien, Editura Gabler,Wiesba<strong>de</strong>n, 2003.Shapiro, A.C.: Multinational Financial Management, Editura J.Wiley & Sons Inc., NewYork, 2003.Simonian, H.: Finanzplatz Zürich zerfleischt sich, în: Financial Times Deutschland,12.07.2008.Slattner, H.: Marketing-Scoring: Mehr Nutzen aus <strong>de</strong>m Adresspotential, in: Marketing undKommunikation, Jahrbuch 1995.Smith, A.: AvuŃia naŃiunilor, editura politică, Bucureşti 1985.Smith, Z.: Developing a knowing Strategy, în Calofornia Review, vol. 41, nr. 3, 1999.Soros, G.: Criza capitalismului global-Societatea <strong>de</strong>schisă în primejdie, Ed.Polirom Arc,Iaşi 1999.Spremann, K. / Gantenbein, P.: Zinsen, Anleihen, Kredite, ed. R. Ol<strong>de</strong>nbourg, München,2005.Spreman, K. / Gantenbein, P.: Kapitalmärkte, editura Lucius & Lucius, Stuttgart, 2005Stanciu, L.: Evaluarea riscului global <strong>de</strong> credit şi tehnici <strong>de</strong> protecŃie a băncilor comercialeîmpotriva acestuia. Cazul B.C.R., în: Buletin ŞtiinŃific- PublicaŃie ştiinŃifică <strong>de</strong>informare a Aca<strong>de</strong>miei ForŃelor Terestre, Sibiu, Nr. 1/19, 2005.Stanciu, L. / Merce, E.: SoluŃii mo<strong>de</strong>rne <strong>de</strong> selecŃie a clientelei bancare în activitatea <strong>de</strong>creditare, în: Revista Aca<strong>de</strong>miei ForŃelor Terestre- Managementul resurselor apărării,numărul 4, Sibiu, 2000.Stoica, M.: Management bancar, Editura Economică, 1999Strebel, H.: Forschungsplanung mit Scoring-Mo<strong>de</strong>llen, in: Vente, Rolf E. (Hrsg.): Planen,Studieren und Materialisieren zur wirtschafts- und sozialwissenschaftlichenBeratung, Bd. 9, Ba<strong>de</strong>n-Ba<strong>de</strong>n 1975.Stegeman, U. ş.a.: Activ Credit Portfolio Management: Die Risiken beherschen, în: DieBank- Zeitschrift für Bankpolitik und Praxis, Nr. 4, april 2008.Süd<strong>de</strong>utsche Zeitung: „Betrugsermittlungen gegen Deutschland”, 04.08.2008.Telespan, C.: Managementul in organizaŃia viitorului în Revista Aca<strong>de</strong>mia ForŃelor Terestrenr.3, Sibiu 2001.Thamm, B.: Markt-Scoring – Marktanalysen in Theorie und Praxis <strong>de</strong>r Hypo-Bank, in: Bm,H. 8, 19. Jg., 1990.The World Bank: Global Development Finance 2009- Charting a global recovery,Washington, 2009.Thomae, H.: Berechnung <strong>de</strong>s Liquidity Value at Risk- Das Risiko exact bemessen, în: DieBank- Zeitschrift für Bankpolitik und Praxis, nr. 12, <strong>de</strong>cembrie 2008.Tutorial pentru întocmirea unui plan <strong>de</strong> afaceri, websi<strong>de</strong> www.basepoate.roUlseem, J.: Our 10 principles of the New Economy, în: Business, nr. 5., 2001.Unger, M. Post Merger Integration, în Polster-Grüll/ Zöchling/ Kranebitter (coord.):Handbuch Mergers & Acquisitions, Lin<strong>de</strong> Verlag, 2007.39
Urbatsch, R. C./ Kunath, Th.: Credit-Scoring, Grundlagen, Arten, Funktionsweise undImplementierung, Hochschule Mittweida, Mittweida 2000.Van Greuning, H./ Brajovic Bratanovic, S.: Analiza şi Managementul Riscului Bancar.Evaluarea guvernanŃei corporatiste şi a riscului financiar, ed. Irecson, Bucureşti 2004.Wallstreet Online: US-Notenbank sieht schwarz bis 2009, 13.08.2008.Weibel, P. F.: Die Aussagefähigkeit von Kriterien zur Bonitätsbeurteilung imKreditgeschäft <strong>de</strong>r Banken. Eine empirische Untersuchung, Diss., Zürich 1973 (in:Bankwirtschaftliche Forschungen, Bd. 21, Bern, Stuttgart 1973).Wiedmann, A.: Die Passivseite als Erfolgsquelle: Zinsmanagement in Unternehmen, GablerVerlag, Wiesba<strong>de</strong>n 1998.Wiehle, U., ş.a.: IFRS Kennzahlen- IFRS Financial Ratios, ed. cometis, Wiesba<strong>de</strong>n, 2006.Willnow, J.: Derivative Finanzinstrumente: vom Europaeischen zum Exotischen, ed.Gabler, Wiesba<strong>de</strong>n, 1996.Woidich, R. / Kersten, W.-B.: Inkasso-Scoring (II). Offene For<strong>de</strong>rungen gezielt un<strong>de</strong>rgebnisorientiert bearbeiten, (Inkasso II), in: KP, H. 6, 23. Jg., 1997.Wolf, M.: Basel II- ein Überblick, in: Becker, Axel (Hrsg.): Praktiker- Handbuch Basel II,Kreditrisiko, operationelles Risiko, Überwachung, Offenlegung, Editura Schäfer-Poerschel, Stuttgart, 2005.Zeranski, S.: Liquiditätsmanagement im Licht <strong>de</strong>r Suprime-Krise, în: PortfolioInstitutionell, nr. 9, noiembrie 2007.II. LegislaŃieAssociation of Financial Guaranty Insurers: Advantage of the Monoline Structure,www.afgi.org/ monoline.htm, 08. octombrie 2008.Basel Committee on Banking Supervision: Principles for Sound Liquidity RiskManagement and Supervision, Bank of International Settlement, junie 2008.Basel Committee on Banking Supervision: Principles for sound stress testing practices ansupervision, Bank of Interantional Settlements, ElveŃia, mai 2009.Bun<strong>de</strong>sanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht: Min<strong>de</strong>stanfor<strong>de</strong>rungen an dasRisikomanagement – MaRisk, în: Rundschreiben 5/2007, 30.10.2007.Financial Stability Forum: Finanzmäkte: Empfehlung <strong>de</strong>s Forums für Finanzstabilität,Monatsbericht <strong>de</strong>s BMF, iulie 2008.Legea nr. 31/ 2006 privind securitizarea creanŃelor, www.avocatnet.roIII. Bibliografie electronicăCorpul ExperŃilor Contabili şi Contabililor AutorizaŃi din România, www.ceccar.ro, data:10.09.2008.*** http://diasan.vsat.ro (Parlamentul României)*** www.investopedia.com*** www.eafacere.ro40
*** www.fdic.com*** www. murphys-low.com*** www.sec.com*** www.wall-street.ro*** www.wikipedia.org41
Glosar <strong>de</strong> termeniBank of International Settlements: Este o organizaŃie financiară internaŃionalăînfiinŃată în 1930. Scopul acesteia era <strong>de</strong> a administra tranzacŃiile monetare înconformitate cu Tratatul <strong>de</strong> la Versailles. În prezent BIS activează ca o bancăpentru băncile centrale.bule speculative: reprezintă o piaŃă, ce s-a <strong>de</strong>sprins <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltarea economică reală;această piaŃă este caracterizată <strong>de</strong> preŃuri în creştere rapidă a produselortranzacŃionate până în momentul în care se recunoaşte valoarea reală a acestorproduse; în consecinŃă se înregistrează o scă<strong>de</strong>re rapidă a cererii, ceea ce vagenera pier<strong>de</strong>ri consi<strong>de</strong>rabili pentru speculanŃi.capitalizarea <strong>de</strong> piaŃă: Aceasta este valoarea absolută a unei companii calculată caprodus între valoarea <strong>de</strong> piaŃă a unei acŃiuni înmulŃită cu numărul <strong>de</strong> acŃiuni aflatepe piaŃă.comitetul Basel: o organizaŃie internaŃionala <strong>de</strong> supraveghere bancară alcătuită dinbancheri şi autorităŃi <strong>de</strong> reglementare, care au introdus un cadru <strong>de</strong> reglementăricu privire la a<strong>de</strong>cvarea capitalurilor băncilor (acordul <strong>de</strong> capital Basel II).credite subprime: acestea sunt credite imobiliare acordate unor clienŃi, care datorităbonităŃii şi credibilităŃii foarte reduse nu ar obŃine în condiŃii normale un credit.Dow Jones STOXX 600: Acesta este un indice bursier compus din 600 <strong>de</strong> adrese,cuprinzând companii capitalizate mari, mijlocii şi mici din 18 Ńări europene:Austria, Belgia, Danemarca, Finlanda, FranŃa, Germania, Grecia, Islanda, Irlanda,Italia, Luxembourg, Olanda, Norvegia, Portugalia, Spania, Suedia, ElveŃia şiAnglia.duraŃia (duration): DuraŃia este schimbarea în valoare a unui titlu <strong>de</strong> valoare ca urmarea modificării cu 1% a ratei dobânzii. DuraŃia se măsoară în ani. De exemplu oduraŃie <strong>de</strong> cinci ani înseamnă că valoarea unei obligaŃiuni va scă<strong>de</strong>a cu 5% dacărata dobânzii va creşte cu 1%. În mod general duraŃia este <strong>de</strong>finită ca fiind uninterval <strong>de</strong> timp.efectul <strong>de</strong> domino: Presupune perpetuarea unei crize dintr-o Ńară în alta; reprezintă oserie <strong>de</strong> evenimente ce se condiŃionează reciproc, având <strong>de</strong> regulă aceeaşi sursă;fiecare eveniment este cauza celuilalt, <strong>de</strong>terminând astfel o reacŃie în lanŃ.hedging: Acesta se realizează cu scopul <strong>de</strong> a transfera efectele negative a fluctuaŃieicursului pe pieŃele financiare către o parte care acceptă riscul. EsenŃa acesteiactivităŃi constă în compensarea poziŃiilor <strong>de</strong>Ńinute prin cumpărarea altor poziŃiiopuse, care contrabalansează riscul poziŃiei iniŃiale.42
Fe<strong>de</strong>ral Housing Administration (FHA): Este o instituŃie americană ce oferă servicii<strong>de</strong> asigurare instituŃiilor <strong>de</strong> credit, ce oferă credite ipotecare. Aceste bănci trebuiesă în<strong>de</strong>plinească condiŃiile impuse <strong>de</strong> FHA.Financial Stability Forum: Acest forum a fost creat în 1999 şi vizează susŃinereastabilităŃii sistemului financiar internaŃional, îmbunătăŃirea funcŃionalităŃii pieŃelorşi reducerea riscurilor sistemice.joint venture (JV): JV este cooperarea a două sau mai multe organizaŃii, fiecare<strong>de</strong>Ńinând o parte din profituri, pier<strong>de</strong>ri şi control într-o anumită întreprin<strong>de</strong>re.market-to-market: Este metoda <strong>de</strong> evaluare a instrumentelor financiare în funcŃie <strong>de</strong>preŃul zilnic pe piaŃă, pentru a <strong>de</strong>termina profitul şi pier<strong>de</strong>rile rezultate din acesteinstrumente.merger & acquisitions (M&A): ActivităŃile M&A presupun vânzarea şi cumpărareaunor organizaŃii, respectiv fuziuni şi preluări <strong>de</strong> firme.MSCI All Countries Wold In<strong>de</strong>x: Acesta este un indice bursier al băncii <strong>de</strong> investiŃiiMorgan Stanley şi cuprin<strong>de</strong> companii reprezentative pentru structura pieŃelor din47 <strong>de</strong> Ńări <strong>de</strong>zvoltate şi emergentedin America, Europa , Asia/ regiunea pacifică.produse financiare <strong>de</strong>rivate: aceste produse au la bază diferite active (acŃiuni, cursulvalutar, preŃul materiilor prime etc.) şi urmăresc protejarea faŃă <strong>de</strong> fluctuaŃiilepreŃurilor şi / sau profituri speculative <strong>de</strong> pe urma fluctuaŃiilor cursurilor activelor<strong>de</strong> bază.scenariu worst-case: Acesta este un scenariu în care se mo<strong>de</strong>lează evoluŃia cea mainefavorabilă a unui eveniment în cadrul unei afaceri.sindicarea unui credit: presupune acordarea acestui credit <strong>de</strong> către un consorŃiu <strong>de</strong>bănci. Prin urmare riscurile sunt divizate între membrii acestui consorŃiu <strong>de</strong> bănci.spread: Definit la mod general spread-ul este diferenŃa dintre două preŃuri, <strong>de</strong> exemplucumpărarea unei opŃiuni şi vânzarea simultană a unei alte opŃiuni asemănătoare;astfel diferenŃa <strong>de</strong> preŃ dintre aceste două obŃiuni asemănătoare poartă <strong>de</strong>numirea<strong>de</strong> spread.tra<strong>de</strong>r: persoană care în cadrul unei societăŃi <strong>de</strong> investiŃii efectuează investiŃii financiare.Wealth Management: Presupune consultanŃă <strong>de</strong> investiŃii cuprinzând planificareafinanciară, managementul portofoliului <strong>de</strong> investiŃii şi alte servicii financiarepentru clienŃi bogaŃi.43
Lista formelor graficeFigura 1: ConŃinutul managementului riscului 24Figura 2: Clasificarea <strong>de</strong>ciziilor economice 25Figura 3: Riscul este cunoscut dar nu s-a Ńinut seama corespunzător <strong>de</strong> el(exemplu) 29Figura 4: Procesul managementului riscului în practică 41Figura 5: PoziŃia <strong>de</strong> risc a unui institut financiar 43Figura 6: FuncŃiile managementului financiar 44Figura 7: Managementul riscului şi oportunităŃilor în afacerile bancare 82Figura 8: Procesul crizelor 86Figura 9: Metoda scoring-ului <strong>de</strong> credit 111Figura 10: Conceptul <strong>de</strong> bază Basel II 113Figura 11: Etape ale analizei în cadrul strestestului 124Figura 12: Mo<strong>de</strong>l <strong>de</strong> implementare a strestestului 125Figura 13: Mediul extern al firmei 156Figura 14: Sistematizarea riscului <strong>de</strong> firmă 158Figura 15: Necesitatea instrumentelor <strong>de</strong> evaluare şi limitare a riscurilor pe piaŃa <strong>de</strong>capital 184Figura 16: Lichiditatea- indicator important în managementul riscului bancar 200Figura 17: Componentele riscului <strong>de</strong> lichiditate 202Figura 18: Bonitatea clienŃilor- indicator edificator în managementul bancar 205Figura 19: Analiza economico- financiară a clienŃilor 206Figura 20: Determinarea solvabilităŃii clienŃilor 208Figura 21: Capitalul <strong>de</strong> încre<strong>de</strong>re şi reputaŃia 210Figura 22: Calitatea titlurilor financiare 214Figura 23: Securitizarea portofoliului <strong>de</strong> credit 217Figura 24:Criza economico-financiară mondială şi impactul pe piaŃa <strong>de</strong> capital şimonetară 218Figura 25a: Conceptul <strong>de</strong> risc şi modul în care este abordat <strong>de</strong> către manageri şi personalulorganizaŃiei (întrebarea închisă) 248Figura 25b: Conceptul <strong>de</strong> risc şi modul în care este abordat <strong>de</strong> către manageri şi personalulorganizaŃiei (întrebarea <strong>de</strong>schisă) 249Figura 26: Tipologia generală a riscurilor şi abordarea actuală <strong>de</strong> către specialişti aacestui concept 250Figura 27: MutaŃii principale previzibile în lumea contemporană şi impactul lor înmanagementul riscului 253Figura 28: Noi riscuri previzibile pe piaŃa monetară şi impactul lor în managementulbancar în contextul internaŃionalizării activităŃii bancare 254Figura 29: Indicatori <strong>de</strong> performanŃă bancară mai importanŃi 256Figura 30:Figura 31:Figura 32:Figura 33:Impactul schimbării ca trăsătură dominantă a secolului XXI în managementulriscului 257Impactul economiei, organizaŃiei şi managementului bazat pe cunoştinŃeîn managementul riscului bancar 257MutaŃii previzibile în organizaŃia viitorului şi impactul lor în managementulbancar, în riscul bancar şi în relaŃia bancă - client 258Procesul <strong>de</strong> fuzionare şi centralizare în sistemul bancar şi impactul lui înmanagementul riscului pe piaŃa monetară 260Figura 34a: Impactul internaŃionalizării activităŃii bancare şi globalizării afacerilorasupra riscului bancar în lumea contemporană (întrebare închisă) 26144
Figura 34b: Impactul internaŃionalizării activităŃii bancare şi globalizării afacerilorasupra riscului bancar în lumea contemporană (întrebare <strong>de</strong>schisă) 262Figura 35: Noile reglementări Basel II şi impactul lor în managementul risculuibancar 264Figura 36: Management bancar actual şi gradul <strong>de</strong> adaptare la problematica generalăa riscurilor din perspectiva mutaŃiilor previzibile în organizaŃia viitorului 268Figura 37: Riscul bancar în corelaŃie cu riscul <strong>de</strong> firmă din perspectiva internaŃionalizăriifirmelor şi globalizării afacerilor 269Figura 38: Indicatori <strong>de</strong> performanŃă în managementul firmelor aplicabili în managementulriscului bancar 270Figura 39: Resursele umane din perspectiva mutaŃiilor previzibile în secolul XXI şiimpactul lor în managementul riscului pe piaŃa monetară şi pe piaŃa <strong>de</strong>capital 272Figura 40: RelaŃia piaŃă monetară- piaŃă <strong>de</strong> capital din perspectiva managementuluiriscului bancar 273Figura 41: PiaŃa monetară şi piaŃa <strong>de</strong> capital în contextul multicultural în care se<strong>de</strong>rulează afacerile în contextul internaŃionalizării organizaŃiilor şiglobalizării afacerilor 274Figura 42: Principalii indicatori <strong>de</strong> performanŃă a pieŃei <strong>de</strong> capital în managementulşi gestiunea riscului bancar 275Figura 43: ImportanŃa lichidităŃii şi bonităŃii clienŃilor ca indicatori <strong>de</strong> esenŃă pepiaŃa monetară şi impactul acestora în managementul riscului pe aceastăpiaŃă 277Figura 44: Măsuri urgente în legătură cu lichiditatea şi bonitatea instituŃiilor pe piaŃa<strong>de</strong> capital şi monetară din perspectiva actualei crize economico -financiare 279Figura 45: Măsuri urgente în ceea ce priveşte capitalul <strong>de</strong> încre<strong>de</strong>re – performanŃasupremă pe piaŃa monetară şi pe piaŃa <strong>de</strong> capital 280Figura 46: Calitatea titlurilor financiare- esenŃa performanŃei pe piaŃa <strong>de</strong> capital şiimpactul ei în managementul riscului pe piaŃa monetară 281Figura 47: CerinŃe esenŃiale care <strong>de</strong>curg din consecinŃele crizei economico – financiaremondiale actuale cu impact major în managementul riscului pepiaŃa monetară 282Tabela 1: Cele mai importante fuziuni/ achiziŃii în sectorul bancar internaŃional 96Tabela 2: Sinteza rezultatelor obŃinute din cadrul cercetării ştiinŃifice 24545
Lista anexenexelor1. Anexa 1: Scrisoare 3252. Anexa 2: Chestionare 327Chestionar pentru specialişti din învăŃământul superior 327Chestionar pentru doctoranzi 331Chestionar pentru manageri şi alŃi specialişti <strong>de</strong> pe piaŃa monetară 335Chestionar pentru manageri şi alŃi specialişti <strong>de</strong> pe piaŃa <strong>de</strong> capital 33946