conferinta 2009 - Societatea romana de dermatologie
conferinta 2009 - Societatea romana de dermatologie
conferinta 2009 - Societatea romana de dermatologie
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
EXPOZIÞIE PRODUSE FARMACEUTICE DERMOCOSMETICEªI DE TEHNICÃ MEDICALÃ12-15 Noiembrie <strong>2009</strong>, BraºovStandFIRMAStandFIRMA1. La Roche Posay2. Eau Thermale Avene3. Astellas4. Procter & Gamble5. Glaxo Smith Kline6. Bio<strong>de</strong>rma LaboratoireDermatologique7. Abbott8. Schering - Plough România9. Romastru Trading10. Servier Pharma11. Ivatherm12. Beiersdorf România13. Ewopharma AG - Allergan14. See Try Buy Company15. Zdrovit16. Leo Pharmaceutical17. Yella18. Solartium Group19. CD Beauty System20. Valmedica21. Dar al Dawa22. Medical Partner23. Paul Hartmann24. Nepentes România25. LC Rhea Medical26. Sãptãmâna medicalã27. Ge<strong>de</strong>on Richter28. Vitali Star29. Terapia - Ranbaxy30. Vim Spectrum31. Catalysis SL Madrid32. Berlin Chemie Menarini33. Bayer Schering Pharma34. Pro Life Pharma35. Elmed36. Sebamed37. J & D Medicals
COMUNICÃRI ..................................................................................................................................... 11C 1. SESIUNEA AFECÞIUNI DERMATOLOGICE RARE (1) ........................................ 13C 1.1–C 1.12................................................................................................................ 13–18C 2. SESIUNEA AFECÞIUNI DERMATOLOGICE RARE (2) ....................................... 17C 2.1–C 2.7.................................................................................................................. 17–20C 3. SESIUNEA PSORIAZIS................................................................................................. 20C 3.1–C 3.11 ............................................................................................................... 20–25C 4. SESIUNEA INFECÞII SEXUAL TRANSMISIBILE ................................................. 25C 4.1–C 4.5 ................................................................................................................ 25–27C 5. SESIUNEA ACTUALITÃÞI TERAPEUTICE ........................................................... 28C 5.1–C 5.14 .............................................................................................................. 28–32C 6. SESIUNEA PENTRU REZIDENÞI „ACAD. ªTEFAN GHEORGHE NICOLAU“ 33C 6.1– C 6.12 ............................................................................................................. 33–37C 7. SESIUNEA DERMATOCHIRURGIE ªI ESTETICÃ DERMATOLOGICÃ ........ 38C 7.1–C 7.13 .............................................................................................................. 38–42C 8. SESIUNEA VARIA (1) .................................................................................................... 42C 8.1–C 8.11 ............................................................................................................... 42–47C 9. SESIUNEA VARIA (2) .................................................................................................... 47C 9.1–C 9.11 ............................................................................................................... 47–50SIMPOZIOANE, WORKSHOP-uri ...................................................................................... 51S1 SIMPOZION SCHERING-PLOUGH, REMICADE .................................. 53–54S2 SIMPOZION BIODERMA.............................................................................. 55S3 SIMPOZION ASTELLAS .............................................................................. 56–57S4 SIMPOZION GLAXO SMITH KLINE ....................................................... 58S5 SIMPOZION IVATHERM .............................................................................. 59
S6 SIMPOZION ROMASTRU – ENBREL ...................................................... 60S7 SIMPOZION HUMIRA-ABBOTT. .............................................................. 61S8 SIMPOZION LA ROCHE POSAY ............................................................... 62S9 SIMPOZION SERVIER – DETRALEX ....................................................... 63–64S10 SIMPOZION PROCTER & GAMBLE ...................................................... 65S11 SIMPOZION NEPENTES ............................................................................ 66–67S12 SIMPOZION A-DERMA ............................................................................. 68S13 SIMPOZION SCHERING-PLOUGH ....................................................... 69W1 WORKSHOP TEOSYAL .............................................................................. 70POSTERE – P1-P 102 ......................................................................................................... 71AFECÞIUNI DERMATOLOGICE RARE – P 1-P 27 ......................................... 73–83PSORIAZIS – P 28-P 32 .......................................................................................... 84–86DERMATOCHIRURGIE, ESTETICÃ CHIRURGICALÃ – P 33-P 38 ........... 86–88ACTUALITÃÞI TERAPEUTICE – P 39-P 46 ...................................................... 89–91VARIA – P 47-P 102.................................................................................................. 91–115INDEX AUTORI .................................................................................................................... 117–120
COMUNICÃRI
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4C 1. Sesiunea Afecþiuni <strong>de</strong>rmatologice rare C 1.1-C 1.12C 1. SESIUNEA AFECÞIUNI DERMATOLOGICERARE (1)V. FeierJoi 12 noiembrie <strong>2009</strong>orele 18:00–19:30Sala Europa 1Prezidiu:Prof. Dr. Virgil FeierProf. Dr. Alexandru OanþãProf. Dr. Cãlin GiurcãneanuC 1.1EMIL BOLOGA – REMEMBER.Clinica <strong>de</strong> Dermato-Venerologie TimiºoaraÎn acest an Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> Dermatologie are locla Braºov la 54 <strong>de</strong> ani <strong>de</strong> la prima Conferinþã Naþionalã<strong>de</strong> Dermatologie din România postbelicã, organizatã <strong>de</strong>Emil Iuliu Bologa.Acest <strong>de</strong>rmatolog <strong>de</strong> excepþie ºi intelectual <strong>de</strong>sãvârºits-a nãscut la Braºov la 4 ianuarie 1916 ºi a <strong>de</strong>cedat la15 iulie 2005. Era nepotul memorandistului RubinPatiþia, fiu al munþilor Apuseni, condamnat la 2 ani ºijumãtate <strong>de</strong> închisoare în procesul memorandului. Aurmat studiile ºcolare la liceul „Andrei ªaguna” 1933 ºifacultatea <strong>de</strong> medicinã la Cluj - promoþia 1939. Teza sa <strong>de</strong>licenþã „Biodiagnosticul sarcinii” a fost aprobatã cumenþiunea „cum laudae”. Medic secundar, specialist ºiprimar ºef <strong>de</strong> secþie la Spitalul <strong>de</strong> Boli Dermato-Venerologice Braºov din 1942 pânã la pensionarea din1982. Deºi nu a fãcut parte din nici o organizaþie politicãîn anul 1953 a fost <strong>de</strong>þinut politic. A organizat primaexpoziþie <strong>de</strong> exlibrisuri din România în 1972 ºi primulmuzeu <strong>de</strong> exlibris din România în cadrul muzeului dinScheii Braºovului. A fost membru <strong>de</strong> onoare al societãþii<strong>de</strong> <strong>de</strong>rmatologie din Franþa 1967, Polonia 1968, Bulgaria1969, Iugoslavia 1969, Ungaria 1970, Spania 1971,Austria 1973. A fost ales membru <strong>de</strong> onoare al SocietãþiiRomâne <strong>de</strong> Dermatologie în anul 1994. Colaborator alunor numeroase periodice cum sunt Gazeta <strong>de</strong>Transilvania, Astra, Cumidava, Tribuna ºi Kronica. Afost citat <strong>de</strong> douã ori în tratatul <strong>de</strong> <strong>de</strong>rmatologie a luiRobert Degos. Dr. Emil Bologa a fost un pasionat bibliofilcolecþionând cãrþi rare <strong>de</strong> culturã generalã ºi medicinã,dicþionare, atlase, scrisori inedite, manuscrise ale unorpersonalitãþi ºi medalii precum ºi tablouri originale <strong>de</strong>Luchian, Aman, Bãncilã, Vermont ºi Pallady. La 23februarie 2000 a fost distins cu titlul <strong>de</strong> cetãþean <strong>de</strong>onoare al oraºului Braºov.C 1.2GRANULOMUL FACIAL: PREZENTAREA UNUI CAZAlexandru Oanþã*, ªerban Rogoz**, Marius Irimie** Universitatea Transilvania Braºov, Departamentul <strong>de</strong> Dermatologie** Spitalul Clinic <strong>de</strong> Copii Braºov, Laboratorul <strong>de</strong> Anatomie PatologicãIntroducere: Granulomul facial este o afecþiune rarã,caracterizatã clinic prin una sau mai multe plãci saunoduli, bine <strong>de</strong>limitate, <strong>de</strong> coloraþie roºie-violacee saubrunã, localizate în<strong>de</strong>osebi la nivelul feþei dar ºiextrafacial. O serie <strong>de</strong> aspecte histologice precumprezenþa eozinofilelor faciliteazã diagnosticul <strong>de</strong>granulom facial.Caz clinic: Pacient în vârstã <strong>de</strong> 59 ani este consultatpentru prezenþa a douã plãci <strong>de</strong> coloraþie roºie-brunã,bine <strong>de</strong>limitate, cu suprafaþa mamelonatã, cu dimensiuni<strong>de</strong> 2,5 cm ºi respectiv 1,5 cm, asimptomatice,localizate la nivelul feþei. Histopatologic la nivelul<strong>de</strong>rmului mijlociu ºi profund este prezent un infiltratinflamator polimorf localizat în<strong>de</strong>osebi perivascular ºiformat din polinucleare neutrofile ºi eozinofile, histiocite,limfocite, plasmocite. Infiltratul celular respectãepi<strong>de</strong>rmul ºi anexele pilosebacee, iar capilarele suntafectate. Examenul clinic ºi histopatologic au stabilitdiagnosticul <strong>de</strong> granulom facial. Tratamentul a constatîn injecþii intralezionale cu betametazonã cu dispariþiaaproape completã a leziunilor.Discuþii: Etiopatogenia granulomului facial rãmâneneclarã cu implicarea expunerilor la soare sauconsi<strong>de</strong>rarea acestuia ca o formã <strong>de</strong> vasculitã mediatã <strong>de</strong>complexe imune generate <strong>de</strong> un rãspuns <strong>de</strong> tipulfenomenului Arthus localizat.Concluzie: Localizarea granulomului facial la nivelulfeþei precum ºi evoluþia cronicã, recidivantã dupãdiverse terapii constituie a<strong>de</strong>sea o problemã terapeuticã.C 1.3HIPERPLAZIE ANGIOLIMFOIDÃ CU EOZINOFILEVasile Benea, Simona Roxana Georgescu, Alina Elena Ilie,Alice Rusu, Maria Grigore, I. Macavei, Antoanela Bonþoi, OlguþaOrzan, Anca PodaruCentrul Dermato-venerologic, Clinica Dermatologicã “Scarlat Longhin”BucureºtiHiperplazia angiolimfoidã cu eozinofile este o afecþiunecronicã cu etiologie necunoscutã; este consi<strong>de</strong>ratã a fi otumorã benignã sau un proces reactiv la diferite forme<strong>de</strong> traumatisme sau infectii. Clinic se caracterizeazã prinuna sau mai multe papule, plãci sau noduli eritematoviolaceepânã la brune, localizate cu predilecþie la nivelulcapului sau gâtului. Alte sedii afectate pot fi mucoasabucalã, faringele, orbita, dar diseminarea sistemicã nu afost raportatã pânã acum. Leziunile sunt frecvent13
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4C 1. Sesiunea Afecþiuni <strong>de</strong>rmatologice rare C 1.1-C 1.12pruriginoase sau dureroase ºi se pot remite spontan.Boala apare în special la adulþii <strong>de</strong> vârstã medie. Dinpunct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re histologic, existã atât o componentãvascularã cât ºi una inflamatorie. De-a lungul timpuluiau fost încercate multiple terapii (injecþii intralezionalecu glucocorticoizi, 2α-interferon, agenþi citotoxici,crioterapie, electrocauterizare, laser pulse-dye, exciziachirurgicalã etc.), dar nici una nu ºi-a dovedit eficacitateape <strong>de</strong>plin.Prezentãm cazul unui pacient în vârstã <strong>de</strong> 51 ani cares-a prezentat pentru multiple plãci eritemato-violacee(cu diametrul <strong>de</strong> la 0,5 la 2 cm), pruriginoase, diseminatela nivelul scalpului, toracelui ºi abdomenului, care auapãrut insidios în urmã cu câteva luni. Hemoleucogramaa fost în limite normale, fãrã eozinofilie însângele periferic. Examenul histopatologic a pus înevi<strong>de</strong>nþã proliferarea vaselor mici, multe dintre eleavând celule endoteliale mãrite, cu vacuole intracitoplasmatice,ºi un infiltrat inflamator perivascular siinterstiþial format din limfocite, plasmocite ºi eozinofile.Pe baza datelor clinice ºi paraclinice s-a stabilitdiagnosticul <strong>de</strong> hiperplazie angiolimfoidã cu eozinofile.Presupunem cã procesul a fost secundar traumatismuluilocal cronic dat <strong>de</strong> grataj. Bolnavul a fost tratat sistemiccu antihistaminice, iar topic prin corticosteroizi ºiaplicatii <strong>de</strong> azot lichid, cu ameliorarea simptomatologieiºi a aspectului leziunilor.C 1.4BOALA CASTLEMAN – FORMA LOCALIZATÃ,ASOCIATà CU VASCULITà URTICARIANÃAlina Elena Ilie*, V. Benea*, Simona Roxana Georgescu*,Alice Rusu*, Maria Grigore*, I. Macavei*, Antoanela Bonþoi*,Anca Mihaela Mãlin*, Elisabeta Otilia Benea*** Centrul Dermato-venerologic, Clinica Dermatologicã “Scarlat Longhin”Bucureºti.** Institutul <strong>de</strong> Boli Infecþioase „Matei Balº“ BucureºtiBoala Castleman este o afecþiune foarte rarã,caracterizatã prin hipertrofia benignã a ganglionilorlimfatici. Existã douã forme clinice: forma localizatã încare este afectat un singur grup ganglionar, frecventasimptomaticã sau pauci-simptomaticã, tratatã prinexcizie chirurgicalã radicalã, fãrã recurenþã în majoritateacazurilor ºi forma multicentricã, caracterizatãprin polia<strong>de</strong>nopatie (mediastin, gât, abdomen etc.),organomegalie (ex: splinã, ficat), manifestãri sistemice,sindrom POEMS ºi care are un prognostic mai puþinfavorabil <strong>de</strong>cât forma localizatã. Etiologia bolii rãmânenecunoscutã; studii recente au sugerat implicareaherpesvirusului uman 8 (HHV-8), în special în cazulformelor multicentrice.Vasculita urticarianã este o afecþiune caracterizatã prinepisoa<strong>de</strong> recurente <strong>de</strong> leziuni urticariene pruriginoase,frecvent asociate cu senzaþia <strong>de</strong> durere, usturime, arsurã,care persistã mai mult <strong>de</strong> 24 ore în aceeaºi localizare ºi cuaspect histopatologic <strong>de</strong> vasculitã leucocitoclazicã.Prezentãm cazul unui pacient în vârstã <strong>de</strong> 60 ani cares-a prezentat la consult pentru o erupþie urticarianãacutã (cu aspect <strong>de</strong> vasculitã urticarianã) însoþitã <strong>de</strong>angioe<strong>de</strong>m, apãrutã în urmã cu douã sãptãmâni. La examenulfizic s-a <strong>de</strong>celat o formaþiune tumoralã submandibularã,rotund-ovalarã, cu diametrul <strong>de</strong> aproximativ8 cm, ferm-elasticã, nedureroasã, cu tegumentulsupraiacent <strong>de</strong> aspect normal, care a apãrut odatã cuurticaria ºi care a crescut progresiv în dimensiuni.Erupþia urticarianã a fost tratatã sistemic cu antihistaminiceºi pentoxifilin, evoluþia fiind favorabilã;pentru formaþiunea tumoralã submandibularã pacientula fost îndrumat cãtre serviciul ORL un<strong>de</strong> aceasta a fostexcizatã complet. Examenul histopatologic al formaþiuniia pus în evi<strong>de</strong>nþã o hiperplazie limfoidã angiofolicularã,forma hialin-vascularã, sugerând diagnosticul<strong>de</strong> boalã Castleman. Examinarea computer tomograf nua pus în evi<strong>de</strong>nþã alte a<strong>de</strong>nopatii sau organomegalii,astfel încât s-a stabilit diagnosticul <strong>de</strong> boalã Castleman,forma localizatã. La 1 an <strong>de</strong> la intervenþia chirurgicalãpacientul era asimptomatic ºi fãrã recurenþa tumorii saualte a<strong>de</strong>nopatii.C 1.5ERITEM NODOS ASOCIAT CU SINDROM SWEETViorica Marinescu*, Irina Mãrgãritescu**, Cristina Alexandroiu*,Mãdãlina Josanu*, Sorina Chivu*, Mihaela Ioniþã*, HanaDecean** Spitalul Universitar <strong>de</strong> Urgenþã Militar Central „Dr. Carol Davila”- SecþiaClinicã Dermatologie** Centrul Medical Domina Sana BucureºtiEritemul nodos ºi sindromul Sweet sunt <strong>de</strong>rmatozereactive, rar asociate, ale cãror patogenii nu sunt clar<strong>de</strong>finite.Comunicãm cazul unei paciente în vârstã <strong>de</strong> 60 <strong>de</strong> anicare, la trei sãptãmâni <strong>de</strong> la o infecþie a cãilor respiratoriisuperioare, a observat apariþia simultanã a unor nodulisubcutanaþi, mobili, fermi, izolaþi ºi grupaþi înplacar<strong>de</strong> eritematoviolacee, localizaþi la ambii genunchi,papulonoduli eritematoºi cu pseudovezicule, diseminaþila nivelul membrelor superioare. Erupþia a fost însoþitã<strong>de</strong> febrã ºi stare generalã alteratã.Examenele <strong>de</strong> laborator au arãtat: leucocite –12700/mm 3 (N=4000-10.000/mm 3 ), granulocite – 81%(N=50%-70%), VSH – 41mm/h, fibrinogen – 706 mg/dl(N=183-383 mg/dl), ASLO – 800 UI/ml (N
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4C 1. Sesiunea Afecþiuni <strong>de</strong>rmatologice rare C 1.1-C 1.12Urocultura ºi coprocultura au fost negative.Examenul histopatologic dintr-un nodul eritematos aarãtat paniculitã septalã cu infiltrat inflamator mixt, culimfocite, histiocite multinucleate, eozinofile, fãrãvasculitã.Examenul histopatologic dintr-un papulonodul a arãtatinfiltrat inflamator cu neutrofile ºi praf nuclear <strong>de</strong>neutrofile situate la nivelul <strong>de</strong>rmului reticularsuperficial, fãrã vasculitã.Pacienta a fãcut tratament cu colchicinã 1cp/zi – 30 <strong>de</strong>zile, prednison 0,5 mg/kg corp cu scã<strong>de</strong>re progresivã –30 <strong>de</strong> zile, zinnat 1g/zi – 10 zile.La 7 zile <strong>de</strong> la iniþierea tratamentului, leziunile s-auremis în totalitate ºi nu a avut recurenþã la 3 luni.Apariþia simultanã a eritemului nodos ºi sindromuluiSweet este foarte rarã ºi, <strong>de</strong>ºi patogenia nu este foarteclarã, sugereazã un posibil mecanism subiacent comun –o reacþie <strong>de</strong> hipersensibilitate întârziatã la un singuragent, în cazul prezentat streptococul β hemolitic <strong>de</strong>grup A.Asocierea celor douã afecþiuni fiind rarã, medicul<strong>de</strong>rmatolog trebuie sã le recunoascã ºi sã le diferenþiezeclinic ºi histopatologic.Diagnosticul <strong>de</strong> perifoliculitis capitis absce<strong>de</strong>ns etsuffodiens a fost stabilit pe baza tabloului clinic, aanamnezei minuþioase ºi a examenului anatomopatologicºi imunohistochimic al biopsiei cutanatelezionale.Celulita disecantã a scalpului reprezintã una din cauzele<strong>de</strong> alopecie cicatricealã primitivã <strong>de</strong> tip neutrofilic (cupustule) care se poate asocia cu acneea conglobatã ºihidra<strong>de</strong>nita supurativã, având ca mecanism <strong>de</strong> producereocluzia folicularã prin hiperkeratozã. Evoluþia saeste cronicã, în pusee, iar rãspunsul la terapiile propuseeste <strong>de</strong> cele mai multe ori mo<strong>de</strong>st.Prezentarea acestui caz are drept scop subliniereaimportanþei investigaþiilor paraclinice (examen histopatologicdin biopsia lezionalã – microscopie ºi imunohistochimie)pentru evitarea erorilor legate <strong>de</strong>diagnosticul alopeciilor cicatriciale ale scalpului.C 1.7ERITROKERATODERMIA VARIABILÖ SINDROMUL MENDES DA COSTAC 1.6PERIFOLICULITIS CAPITIS ABSCEDENS ETSUFFODIENS (CO)Daciana Elena Brãniºteanu*, Andreea Molodoi**, DeliaCiobanu***, D. Ferariu***, Aida Bã<strong>de</strong>scu****, LoredanaStoica*****, D. Brãniºteanu******, I. Þolea****** Disciplina <strong>de</strong> Dermatologie, U.M.F. „Gr. T. Popa” Iaºi** Compartimentul <strong>de</strong> Dermatologie, Spitalul Municipal <strong>de</strong> UrgenþãRoman*** Disciplina <strong>de</strong> Anatomie Patologicã, U.M.F. „Gr. T. Popa” Iaºi**** Disciplina <strong>de</strong> Microbiologie, U.M.F. „Gr. T. Popa” Iaºi***** Disciplina <strong>de</strong> Dermatologie U.M.F. Craiova****** Disciplina <strong>de</strong> Oftalmologie, U.M.F. „Gr. T. Popa” IaºiCelulita disecantã a scalpului numitã încã ºi foliculitadisecantã sau perifoliculitis capitis absce<strong>de</strong>ns et suffodienseste o afecþiune <strong>de</strong>rmatologicã rarã caracterizatã<strong>de</strong> abcese profun<strong>de</strong> ºi <strong>de</strong> distrucþia foliculilor pilosebaceica urmare a formãrii unor granuloame, <strong>de</strong> obiceilimfoplasmocitare ºi cu celule gigante.Prezentãm cazul unui pacient <strong>de</strong> 24 <strong>de</strong> ani care s-ainternat pentu leziuni nodulare inflamatorii recidivanteºi zone <strong>de</strong> alopecie cicatricialã la nivelul scalpului.Pacientul fusese diagnosticat în urmã cu 2 ani cu acneeconglobatã. Leziunile nodulare <strong>de</strong> pe scalp, apãrute6 luni mai târziu, au fost eronat diagnosticate ºi tratate cafuruncule. Bolnavul urmase tratament sistemic cuantibiotice în cure scurte ºi retinoizi (isotretinoin,20-30/zi, în 2 cure successive <strong>de</strong> câte 1 lunã) soldate cuscurte perioa<strong>de</strong> <strong>de</strong> remisiune atât a leziunilor <strong>de</strong> acneecât ºi a leziunilor nodulare <strong>de</strong> pe scalp.Floarea Sãrac, F. Bene<strong>de</strong>k, I. Brihan, Simona FrãþilãFacultatea <strong>de</strong> Medicinã ºi Farmacie Ora<strong>de</strong>aClinica Dermato-VenerologieEritrokerato<strong>de</strong>rmia variabilã <strong>de</strong>scrisã <strong>de</strong> Men<strong>de</strong>s daCosta este o geno<strong>de</strong>rmatozã autozomal dominant(mutaþiile fiind i<strong>de</strong>ntificate în 2 gene <strong>de</strong> conexiune GJB3sau GJB4). Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re clinic se caracterizeazãprin apariþia <strong>de</strong> plãci ºi placar<strong>de</strong> keratozice ºi eritematoasefigurate care pot suferi modificãri perma-nente dinpunct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al formei ºi localizãrii.În lucrare este prezentat cazul unei paciente <strong>de</strong> 22 anicare prezintã la nivelul feþei, trunchiului ºi membrelor oerupþie extinsã eritemato-scuamoasã cu caracter figuratºi policiclic , contur net <strong>de</strong>limitat, leziunile fiind într-ocontinuã modificare în ceea ce priveºte localizarea ºiforma plãcilor sau placar<strong>de</strong>lor.Afecþiunea a <strong>de</strong>butat la vârsta <strong>de</strong> 2 ani la nivelultrunchiului, leziunile fiind mai estompate pânã la vârsta<strong>de</strong> 18 ani, când acestea au <strong>de</strong>venit mai eritematoase ºikeratozice precum ºi mai extinse. Menþionãm cã înfamilia pacientei nu mai existã cazuri cu aceastãafecþiune.Pacienta a urmat un tratament topic cu corticosteroizi ºiacid retinoic, rezultatele terapeutice fiind parþial favorabile.Am consi<strong>de</strong>rat importantã comunicarea acestui cazdatoritã raritãþii acestei geno<strong>de</strong>rmatoze.15
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4C 1. Sesiunea Afecþiuni <strong>de</strong>rmatologice rare C 1.1-C 1.12C 1.11BOALA FLEGEL – O ENTITATE RARÃ DAR REALÃRodica Cosgarea*, A. Oanþã**, Simona ªenilã** Clinica Dermatologie, U.M.F. ”Iuliu Haþieganu” Cluj-Napoca** Clinica Dermatologie, Universitatea <strong>de</strong> Medicinã BraºovHiperkeratoza lenticularã persistentã este o afecþiunefoarte rarã, cu transmitere posibil autosomal dominantãsau sporadicã, <strong>de</strong>scrisã <strong>de</strong> Flegel în 1958.Prezentãm cazul unei paciente <strong>de</strong> 15 ani cu leziunicutanate <strong>de</strong> tip papulo-keratozic, lenticulare, cu localizarepredominantã la nivelul extremitãþilor. Leziunileacrale sunt confluate în plãci infiltrate, minim erodate, cusuprafaþa keratozicã ºi tendinþã la sângerare în momentulîn<strong>de</strong>pãrtãrii keratozei suprajacente. Leziunile suntdiscret pruriginoase ºi feti<strong>de</strong> datoritã acumulãrii <strong>de</strong>secreþii pe suprafeþele erozive. Histopatologic se pune înevi<strong>de</strong>nþã prezenþa hiperkeratozei compacte la nivelulpapulei cu epi<strong>de</strong>rm atrofic subjacent, parakeratozã focalãcu hipogranulozã subjacentã. În <strong>de</strong>rmul papilar esteprezent infiltrat limfocitar în bandã asemãnãtor celui dinlichen. Sub tratament cu retinoizi aromatici leziunile s-auameliorat cu recidivã dupã întreruperea terapiei. Cazulprezentat apare la o tânãrã adolescentã <strong>de</strong>ºi majoritateacazurilor comunicate au fost <strong>de</strong>scrise la adulþi.C 1.12SINDROM GORLIN CU 111 CARCINOAMEBAZOCELULARE – PREZENTARE DE CAZV. Pãtraºcu, C.C. Radu, Loredana Elena StoicaU.M.F. CraiovaSindromul Gorlin este o afecþiune disembrioplazicã cutransmitere autosomal dominantã, cu puternicã penetrantã,cauzatã <strong>de</strong> mutaþii în gena PTCH 1. Înaproximativ 30% din cazuri lipseºte istoricul familial,fiind vorba <strong>de</strong> mutaþii <strong>de</strong> novo. Intereseazã în proporþiirelativ egale ambele sexe.Bolnavii prezintã hamartoame bazocelulare multiple ºidiverse displazii (maxilo-<strong>de</strong>ntare, osoase, neurologice,oculare, etc.).Hamartoamele bazocelulare apar în general la pubertatesau pe durata <strong>de</strong>ceniilor 2 ºi 3 <strong>de</strong> viaþã. Alte semnecutanate pot fi puþurile palmare (mai rar plantare),<strong>de</strong>scrise <strong>de</strong> Word, o discretã hiperkeratozã palmoplantarã,chisturi epi<strong>de</strong>rmoi<strong>de</strong> ºi granule <strong>de</strong> milium.Începînd din perioada copilãriei apar multiple carcinoamebazocelulare, care pun probleme <strong>de</strong> tratament.Noi prezentãm un pacient cu sindrom Gorlin, fãrã istoricfamilial, în vârstã <strong>de</strong> 35 <strong>de</strong> ani, care la 11 ani a avutprimele carcinoame bazocelulare pe toracele posterior.Ulterior au apãrut numeroase tumori, avînd înmomentul examinãrii 111 carcinoame bazocelularepigmentare, cu diametrul 0,5 pânã la 6 cm, dispuse petrunchi ºi extremitatea cefalicã. În urmã cu 2 ani i-au fostexcizate 6 carcinoame bazocelulare, cu vin<strong>de</strong>carea lentãa plãgilor ºi formare <strong>de</strong> cicatrici atrofice. Pacientulnostru prezenta <strong>de</strong> asemenea hidrocefalie congenitalã ºioligofrenie gradul II. Analiza citogeneticã a relevatcariotip 46, XY <strong>de</strong>l 20 p-. Nu am avut posibilitãþiletehnice pentru evi<strong>de</strong>nþierea mutaþiilor în gena PTCH 1,care sã ne certifice sindromul Gorlin sugerat <strong>de</strong> tabloulclinic.Sunt prezentate variantele terapeutice ºi conduitaadoptatã la acest pacient.Concluzii: Apariþia la un tânãr a numeroase carcinoamebazocelulare localizate pe zonele expuse ºi nonexpuse lasoare evocã un sindrom cu <strong>de</strong>terminism genetic, carepoate fi sindromul Gorlin.Consilierea geneticã ºi fotoprotecþia riguroasã, precoce ºicontinuã sunt esenþiale la bolnavii cu sindrom Gorlin.C 2. SESIUNEA AFECÞIUNI DERMATOLOGICERARE (2)Vineri 13 noiembrie <strong>2009</strong>orele 09:00–10:00Sala Europa 1Prezidiu:Prof. Dr. Rodica CosgareaProf. Dr. Alexandru OanþãConf. Dr. Daciana BrãniºteanuC 2.1ALOPECIA FIBROZANTÃ FRONTALÃA. OanþãUniversitatea Transilvania BraºovIntroducere: Alopecia fibrozantã frontalã este o formã aalopeciei cicatriciale primare apãrutã la femei înpostmenopauzã ºi caracterizatã printr-o lipsã în bandã apãrului în zona fronto-parietalã ºi mai puþin frecvent <strong>de</strong>alopecia sprâncenelor, axilelor ºi zonei pubiene. Aceastãasociere apropie alopecia fibrozantã frontalã <strong>de</strong>sindromul Piccardi-Lasseur-Graham-Little caracterizat<strong>de</strong> triada alopecie cicatricialã multifocalã a scalpului,alopecie necicatricialã axilarã ºi/sau pubianã ºi papulefoliculare keratozice.Caz clinic: Femeie în vârstã <strong>de</strong> 56 <strong>de</strong> ani cu menopauzainstalatã <strong>de</strong> la vârsta <strong>de</strong> 51 ani prezintã o lipsã simetricãa pãrului din zona fronto-parietalã cu tendinþã <strong>de</strong>extin<strong>de</strong>re preauricularã, asociatã cu absenþa orificiilorfoliculare, atrofie tegumentarã ºi eritem perifolicular lamarginile scalpului. Pacienta prezintã o pier<strong>de</strong>re parþialãa pãrului sprâncenelor ºi axilar. Histopatologia evi<strong>de</strong>nþiazão reducere a numãrului <strong>de</strong> foliculi piloºi cuprezenþa fibrozei lamelare perifoliculare ºi a canalelor17
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4C 1. Sesiunea Afecþiuni <strong>de</strong>rmatologice rare C 2.1-C 2.7foliculare. De asemenea este surprinsã ºi prezenþa unuiinfiltrat inflamator limfocitar localizat în jurul porþiuniisuperioare a foliculului pilos. Tratamentul a constat încorticoterapie localã ºi generalã.Concluzie: Alopecia fibrozantã frontalã este o alopeciecicatricialã care urmeazã distrugerii foliculului pilos <strong>de</strong>cãtre un infiltrat inflamator limfocitar localizat în jurulporþiunii superioare a foliculului pilos ºi consi<strong>de</strong>ratã cao variantã a lichenului plan pilar cu afectarea anumitorzone androgen <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nte, <strong>de</strong> cauzã necunoscutã.C 2.2PONDEREA AFECÞIUNILOR RAREÎN CONSULTAÞIILE NOASTRE ACORDATEÎN ANII 2004-<strong>2009</strong>Mihaela-Mãdãlina Adam** Univ. <strong>de</strong> Medicinã ºi Farmacie „Carol Davila“ Bucureºti** <strong>Societatea</strong> civilã medicalã „Popescu Daniel ºi Asociaþii“ (SCMPDA)Introducere: diagnosticul unei afecþiuni <strong>de</strong>rmatologicerare este, pentru medicul <strong>de</strong>rmatolog practicant înambulatoriu privat, o ºansã <strong>de</strong>osebitã; timpul alocat uneiconsultaþii, statusul social ºi cel <strong>de</strong> asigurat alpacientului, costul explorãrilor paraclinice ºi costulfiecãrei prezentãri la consultaþie constituie principalelemotive pentru a <strong>de</strong>tecta afecþiuni rare.Scopul studiului: evaluarea distribuþiei afecþiunilor<strong>de</strong>rmatologice rare în numãrul total <strong>de</strong> consultaþiiefectuate în ambulatoriu în perioada 2004-<strong>2009</strong>.Metodologie: am evaluat statistic diagnosticele acordateîn consultaþiile efectuate timp <strong>de</strong> cinci ani la SCMPDA;dupã frecvenþa diagnosticelor, în ordine <strong>de</strong>screscãtoare,am <strong>de</strong>finit ºase categorii <strong>de</strong> boli <strong>de</strong>rmatologice: I - alepielii sau transmise sexual cauzate <strong>de</strong> bacterii, virusurisau fungi, II - muºcãturi <strong>de</strong> insecte, parazitoze, III - aleanexelor pielii (pãrului, unghiilor, glan<strong>de</strong>lor sebacee), IV- eczeme ºi boli autoimune, V - nevi ºi boli pigmentare,VI - hamartoame ºi neoplasme, VII - boli rare; în categoriabolilor rare am inclus: eritro<strong>de</strong>rmii, hiperkeratozecongenitale, boli buloase, vasculite ºi <strong>de</strong>rmatozele dinafecþiuni metabolice, endocrine, cele din infecþiisistemice ºi din sindroame.Rezultate: din 4032 <strong>de</strong> prezentãri, 14 (~ 0,3 %) au fost dincategoria bolilor <strong>de</strong>rmatologice rare.Concluzie: consi<strong>de</strong>rãm studiul util pentru <strong>de</strong>monstrareaprevalenþei bolilor <strong>de</strong>rmatologice rare.STATISTICAL WEIGHT OF RAREDERMATOLOGICAL DISEASES IN OURAMBULATORY PRACTICE FROM 2004 TO <strong>2009</strong>Background: It is a privilege for the <strong>de</strong>rmatologistconsulting in the ambulatory to diagnose rare <strong>de</strong>rmatologicaldiseases; the length of time inten<strong>de</strong>d for eachconsultation, patients social and security status, the costof laboratory and special examinations, and the cost ofeach presentation at consultation are the first-in-the-linereasons of finding contentions to sustain such rarediseases.Aim of the study: To point up the statistical weight ofrare <strong>de</strong>rmatological diseases in the total number of ourambulatory consultations, realized from 2004 to <strong>2009</strong>.Methods: we statistical evaluated our diagnosticscompleted in five years at MCSPDA; we circumscribe sixcategories of <strong>de</strong>rmatological diseases, and or<strong>de</strong>red themdownward by the total number: I - skin or sexuallytransmitted caused by bacteria, viruses and fungi, II -insect bites and infestations, III - of the skin appendages(hair, nails, and sebaceous glands), IV - eczematous andautoimmune, V - pigmentary and naevi, VI - hamartoamasand neoplasms, VII - rare; in the category of raredisease we inclu<strong>de</strong>d erythro<strong>de</strong>rmas, congenital hyperkeratosis,blistering disor<strong>de</strong>rs, vasculitis, and <strong>de</strong>rmatologicallesions occurring în metabolic or endocrinedisturbances, systemic infestations, and in syndromes.Results: among 4032 consultations 14 (~0,3%) belongedto the category of rare <strong>de</strong>rmatologic diseases.Conclusion: this study is useful to <strong>de</strong>monstrate thestatistical weight of rare <strong>de</strong>rmatological diseases.C 2.3GRANULOM INELAR GENERALIZAT ASOCIAT CUTIROIDITà AUTOIMUNÃ, HIPERCOLESTEROLEMIEªI SCÃDEREA TOLERANÞEI LA GLUCOZÖ PREZENTARE DE CAZDaciana Elena Brãniºteanu*, Georgiana Mihãilã**, ElenaCiubotariu**, Delia Ciobanu***, Andreea Molodoi***** Disciplina <strong>de</strong> Dermatologie, U.M.F. „Gr. T. Popa” Iaºi** Clinica Dermatologicã, Spitalul Clinc <strong>de</strong> Urgenþe “Sf. Spiridon”, Iaºi*** Disciplina <strong>de</strong> Anatomie Patologicã, U.M.F. „Gr. T. Popa” Iaºi**** Compartimentul <strong>de</strong> Dermatologie, Spitalul Municipal <strong>de</strong> UrgenþãRomanGranulomul inelar este o <strong>de</strong>rmatozã <strong>de</strong> etiologie încãneprecizatã, ce predominã la copil ºi la adultul tânãr <strong>de</strong>sex feminin.Granulomul inelar generalizat este o formã clinicã <strong>de</strong>granulom inelar ce apare mai frecvent la vârstnici,reprezentând 15% din cazurile <strong>de</strong> granulom inelar.Aceastã formã <strong>de</strong> boalã pare a fi mai frecvent asociatã cualelele HLA BW35 ºi se caracterizeazã printr-un rãspunsslab terapeutic. Sunt <strong>de</strong>scrise ºi cazuri familiale <strong>de</strong>granulom inelar generalizat în special la gemenimonozigoþi.S-au emis mai multe ipoteze privind etiopatogeniaacestei <strong>de</strong>rmatoze: infecþii virale (inclusiv infecþii cuvirus hepatitic C ºi HIV), înþepãturi <strong>de</strong> insecte ºi traumatisme,IDR la tuberculinã, PUVA-terapia, expunerea laradiaþiile solare, vaccinuri (ex. pentru hepatita B).Au fost raportate ºi cazuri <strong>de</strong> granulom inelar asociatecu neoplazii (hemopatii maligne, a<strong>de</strong>nocarcinoame), cu18
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4C 1. Sesiunea Afecþiuni <strong>de</strong>rmatologice rare C 2.1-C 2.7diabetul zaharat insulino<strong>de</strong>pe<strong>de</strong>nt, cu perturbãri alemetabolismului lipidic ºi afecþiuni tiroidiene.Prezentãm cazul unei paciente <strong>de</strong> 68 <strong>de</strong> ani, din mediulurban, la care granulomul inelar generalizat (confirmatanatomopatologic) s-a asociat cu tiroiditã autoimunã,hipercolesterolemie ºi scã<strong>de</strong>rea toleranþei la glucozã.Numeroase terapii au fost propuse în funcþie <strong>de</strong> formaclinicã <strong>de</strong> granulom inelar, incluzând corticosteroiziitopici potenþi, PUVA-terapia, UVA 1ºi laserterapia.Formele severe <strong>de</strong> granulom inelar pot beneficia <strong>de</strong>terapii sistemice: nicotinamidã, isotretinoin, antimalaricele<strong>de</strong> sintezã, dapsona, ciclosporina, clorambucilul.La pacienta noastrã <strong>de</strong>rmatocorticoizii potenþi, asociaþicu antihistaminice nu au reuºit sã controleze <strong>de</strong>câtparþial leziunile cutanate.Introducerea Tracolimusului topic (Protopic 0,1%) 1aplicaþie/zi pe leziuni a condus la diminuareaimportantã a leziunilor existente, împiedicând apariþiaaltora noi.C 2.4LICHEN PLAN FAMILIALP. Cozma*, Elena Ciubotariu*, Georgiana Mihãilã*, AlinaAlupoaei*, Delia Ciobanu*, Daciana Elena Brãniºteanu**** Clinica Dermatologicã, Spitalul Clinc <strong>de</strong> Urgenþe “Sf. Spiridon”, Iaºi** Disciplina <strong>de</strong> Anatomie Patologicã, U.M.F. „Gr. T. Popa” Iaºi*** Disciplina <strong>de</strong> Dermatologie, U.M.F. „Gr. T. Popa” IaºiLichenul plan este o afecþiune cutaneo-mucoasã ce aparecu o frecvenþã <strong>de</strong> 1-2% în populaþia generalã, darprezenþa la mai mulþi membri ai aceleaºi familii este<strong>de</strong>stul <strong>de</strong> rarã. Se estimeazã cã lichenul plan familialapare într-un procent ce variazã între 0,8-10% dintrepacienþii cu lichen plan ºi are o rãspândire geograficãuniversalã.Prezentãm cazul unui pacient în vârstã <strong>de</strong> 65 <strong>de</strong> aniinternat în Clinica Dermatologicã Iaºi pentru o erupþiepapulosã violacee, intens pruriginoasã, dispusã în plãciºi placar<strong>de</strong> la nivelul feþelor anterioare ale gambelor,pumnilor, regiunea lombosacratã însoþitã <strong>de</strong> leziuni <strong>de</strong>grataj ºi <strong>de</strong> lichenificare. Datele clinice coroborate cuinvestigaþiile paraclinice (examen histopatologic) aucondus la diagnosticul <strong>de</strong> lichen plan.Antece<strong>de</strong>ntele heredocolaterale ale bolnavului auevi<strong>de</strong>nþiat prezenþa <strong>de</strong> lichen plan ºi la unul din copii, ofiicã <strong>de</strong> 29 <strong>de</strong> ani. Debutul leziunilor la fatã se realizasela o vârstã <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> tânãrã, evoluþia a fost în<strong>de</strong>lungatã,cu perioa<strong>de</strong> <strong>de</strong> exacerbare întretãiate <strong>de</strong> perioa<strong>de</strong> <strong>de</strong>remisiune. Bolnava s-a internat ºi ea în Clinicã, iarerupþia cutanatã importantã a necesitat instituirea tratamentuluisistemic cu corticoizi. Rãspunsul terapeutic afost lent iar recurenþele bolii au fost frecvente.Atât tatãl cât ºi fiica nu prezentau infecþia cu virusulhepatitei B sau C .Clinic, lichenul plan familial este o formã mai gravã<strong>de</strong>cât cel nefamilial. În general, vârsta medie <strong>de</strong> <strong>de</strong>but abolii este 25 <strong>de</strong> ani, dar sunt frecvente cazurile <strong>de</strong> <strong>de</strong>butîn copilãrie. Episoa<strong>de</strong>le eruptive sunt mai prelungite, curecurenþe numeroase, necesitând un tratament maiîn<strong>de</strong>lungat (chiar peste doi ani) cu corticoizi oral ºisistemic pentru a putea fi controlate leziunile.C 2.5PUSTULOZA ACUTà ERITEMATOASÃGENERALIZATÃSimona Frãþilã, Corina Bud, I.Brihan, Floarea SãracFacultatea <strong>de</strong> Medicinã ºi Farmacie, Ora<strong>de</strong>aPrezentãm un caz <strong>de</strong> pustulozã acutã eritematoasãgeneralizatã la o pacientã în vârstã <strong>de</strong> 26 ani care<strong>de</strong>zvoltã febrã, erupþie eritemato-maculoasã difuzã,mo<strong>de</strong>rat e<strong>de</strong>matoasã ºi multiple pustule nefolicularelocalizate pe zonele seboreice ºi în pliurile axilare ºiinghinale. Erupþia a apãrut la 3 zile dupã iniþierea unuitratament cu amoxicilinã+acid clavulanic pentru ovirozã respiratorie ºi s-a agravat dupã ampicilinã.Pustulele au fost sterile iar biopsia cutanatã a evi<strong>de</strong>nþiatlocalizarea lor subcornoasã ºi intrapi<strong>de</strong>rmicã asemãnãtoarepsoriazisului pustulos. S-au asociat neutrofilieºi eozinofilie. Tabloul clinic s-a remis la 5 zile <strong>de</strong> lasistarea antibioterapiei cu excepþia e<strong>de</strong>mului <strong>de</strong> lanivelul picioarelor pe fondul cãruia au apãrut veziculobuleºi prurit cu rãspuns rapid la corticoterapie sistemicãºi <strong>de</strong>scuamare ulterioarã. Pustuloza acutã eritematoasãgeneralizatã trebuie avutã în ve<strong>de</strong>re în cazul erupþiilorpustuloase acute. Cunoaºterea caracterului clinic ºi alevoluþiei benigne cu remisiune spontanã la întrerupereaagentului medicamentos cauzator poate preveniaplicarea unor mãsuri terapeutice inutile.C 2.6EPITELIOM SPINOCELULAR GIGANT SUBORBITALBILATERALI. Florea*, D. Popescu**, M. Florea***, S. Popescu*,D. M. Ungureanu****, I. Vais*, C. Georgescu*****, C. Mitran** Clinica <strong>de</strong> <strong>de</strong>rmatologie – Spitalul clinic nr. 1 Craiova** Spitalul clinic nr. 2 – Filantropia*** Clinica <strong>de</strong> radiologie – Spitalul clinic nr.1 Craiova**** Dispensarul Policlinic Filiaºi***** Laboratorul Clinic <strong>de</strong> Anatomie Patologicã – Spitalul clinic nr. 1CraiovaDisconfortul psihic ºi fizic pe care bolile <strong>de</strong>rmatologice lecauzeazã, face ca adresabilitatea cãtre medicii <strong>de</strong>rmatologisã fie crescutã. În extrema cealaltã, indiferenþa, indolenþa,incultura, teama, ruºinea sau chiar comoditatea,amânã în mod nejustificat ºi nefavorabil prezentarea lamedic. Cu toatã localizarea „la ve<strong>de</strong>re” a cancerelorcutanate, ce poate permite un diagnostic precoce ºi un19
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4C 1. Sesiunea Afecþiuni <strong>de</strong>rmatologice rare C 2.1-C 2.7tratament eficient, evoluþia lentã ºi asimtomaticã, lipsa<strong>de</strong> educaþie sanitarã ºi controale medicale periodice, faceca uneori pacienþii sã se prezinte cu formaþiuni tumoralegigante, impresionante, ce pot pune viaþa în pericol.Autorii prezintã un asemenea caz, cu formaþiunitumorale gigante localizate la nivelul obrajilor, care afost rezolvat prin excizia chirurgicalã ºi prelevarea <strong>de</strong>lambouri pentru acoperirea <strong>de</strong>fectului, rezultatul esteticºi funcþional imediat fiind foarte bun.C 2.7MELANOMUL AMELANOTIC/HIPOMELANOTIC– UN DIAGNOSTIC CLINIC ªI DERMATOSCOPICDIFICILRodica Cosgarea, Simona ªenilã, A. BaicanClinica Dermatologie, U.M.F. ”Iuliu Haþieganu” Cluj-NapocaEste binecunoscut faptul cã prognosticul pacienþilor cumelanom <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong> precocitatea diagnosticului ºi atratamentului chirurgical al tumorii primare. Undiagnostic precoce este fãcut <strong>de</strong> cele mai multe ori încazul în care melanomul se <strong>de</strong>zvoltã pe un nevpreexistent care îºi schimbã aspectul ºi atrage atenþiaprin aceasta sau în cazul în care tumora apare <strong>de</strong> novo,pe un tegument nemodificat anterior, situaþie în careatrage din nou atenþia pacientului.Prezentãm mai multe cazuri <strong>de</strong> melanoame amelanoticesau hipomelanotice în care diagnosticul a fost fãcut cu ooarecare dificultate ºi chiar tardiv. În cazul melanoamelorcomplet amelanotice <strong>de</strong> novo diagnosticulclinic mai probabil a fost cel <strong>de</strong> carcinom bazocelular iardiagnosticul <strong>de</strong> melanom l-a fãcut examenul histopatologic.O situaþie aparte o reprezintã melanomul cu regresiecompletã evi<strong>de</strong>nþiat în cazul unui pacient cânddiagnosticul tumorii primare a fost posibil doar înmãsura în care existau date anamnestice legate <strong>de</strong>tumora involuatã ºi s-au evi<strong>de</strong>nþiat metastaze cutanate ºiganglionare <strong>de</strong>terminate <strong>de</strong> aceasta. Prezentãm <strong>de</strong>asemenea cazurile unor pacienþi cu melanoame hipomelanotice,situaþii în care resturile <strong>de</strong> pigment melanicsunt <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> utile în formularea diagnosticului<strong>de</strong>rmatoscopic.C 3. SESIUNEA PSORIAZISVineri 13 noiembrie <strong>2009</strong>orele 15:00–16:00Sala Europa 1Prezidiu:Prof. Dr. Zenaida PetrescuConf. Dr. Simona Roxana GeorgescuConf. Dr. Virgil PãtraºcuC 3.1PSORIAZISUL, DINCOLO DE PIELEV. Pãtraºcu, Loredana Elena Stoica, C.C. RaduU.M.F. CraiovaSunt binecunoscute observaþiile „clasice” privind interesareaarticulaþiilor în psoriazisul artropatic, precum ºimanifestãrile generale din psoriazisul eritro<strong>de</strong>rmic(<strong>de</strong>shidratare, <strong>de</strong>compensare cardiovascularã, pier<strong>de</strong>riimportante proteice) ºi pustulos generalizat (hipocalcemie,hipoalbuminemie, afectare hepaticã, etc.).La ora actualã psoriazisul nu mai este consi<strong>de</strong>rat doar oafecþiune cutanatã, ci o boalã inflamatorie sistemicãcronicã.Datele acumulate în ultimele <strong>de</strong>cenii aratã cã psoriazisulpoate afecta multiple organe ºi sisteme.Pe un lot format din 112 bolnavi <strong>de</strong> psoriazis noi amcercetat comorbiditãþile, urmãrind totodatã <strong>de</strong>sprin<strong>de</strong>reaeventualelor interferenþe etiopatogenice întreaceastã <strong>de</strong>rmatozã ºi respectivele entitãþi clinice.Bolnavi ºi metodã: Lotul <strong>de</strong> studiu a cuprins 70 <strong>de</strong>bãrbaþi ºi 42 femei, cu vârsta medie <strong>de</strong> 49,51 ani (3-70ani), 3 pacienþi având vârsta sub 18 ani. Istoriculpsoriazisului a fost cuprins între 3 luni ºi 40 ani, mediafiind <strong>de</strong> 9,62 ani.Au prezentat psoriazis vulgar 76,79% din cazuri,psoriazis artropatic 12,50%, psoriazis pustulos 6,25% ºipsoriazis eritro<strong>de</strong>rmic 4,46%.Rezultate: Comorbiditãþile cele mai frecvente la bolnaviinoºtri au fost: suprapon<strong>de</strong>rali ºi obezi (51,79%), HTA(25,89%), afectare hepaticã (23,21%), diabet zaharat(10,71%), cardiopatie ischemicã (9,82%), etilism cronic(9,82%), dislipi<strong>de</strong>mie (8,04%). De asemenea am întâlnitcontractura Dupuytren (5 cazuri), patologie tiroidianã(3 cazuri), ulcer gastroduo<strong>de</strong>nal (3 cazuri), lichen sclerosgenital (2 cazuri), vitiligo (1 caz), pemfigoid bulos(1 caz).Sunt prezentate interferenþele etiopatogenice întrepsoriazis ºi patologia coexistentã ºi impactul acesteiaasupra conduitei terapeutice.Concluzii: Este necesarã abordarea multidisciplinarã abolnavilor <strong>de</strong> psoriazis în prezenþa comorbiditãþilor.Pe plan economic, comorbiditãþile cresc costul tratamentuluibolnavilor <strong>de</strong> psoriazis.20
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4C 3. Sesiunea Psoriazis C 3.1-C 3.11Medicul <strong>de</strong>rmatolog dispune la ora actualã <strong>de</strong> omultitudine <strong>de</strong> opþiuni terapeutice <strong>de</strong> aplicare localã,care se pot folosi în monoterapie (mai rar), combinate(i<strong>de</strong>al), în mod secvenþial ºi/sau rotaþional.În general, iniþial se instituie un tratament topic <strong>de</strong> atac,care urmãreºte ameliorarea eficientã ºi rapidã aleziunilor, urmat <strong>de</strong> un tratament <strong>de</strong> întreþinere care sãfie eficient ºi sigur pe termen lung.Acest material trece în revistã eficacitatea ºi siguranþaterapeuticã a corticosteroizilor, analogilor <strong>de</strong> vitamina D,emolienþilor, acidului salicilic, gudroanelor, tacrolimus,pimecrolimus, tazarotenului ºi combinaþiilor lor, alcãtuindo sintezã care se doreºte a fi utilã în practica <strong>de</strong> zicu zi.C 3.7ETANERCEPT CA MONOTERAPIE ÎN PSORIAZIS– EXPERIENÞA CLINICÃAndra Muscalu, Cristina Þîbîrnã, Adina Dobriþoiu, C. Belmega,Rozalia OlsavszkySpitalul Colentina, Bucureºti, Clinica I DermatologiePsoriazisul este o afecþiune cutanatã cronicã <strong>de</strong> caresuferã aproximativ 2% din populaþia europeanã.Dezvoltarea terapiei biologice ofera o intervenþieselectivã, direcþionatã imunologic, cu mai puþine efecteadverse <strong>de</strong>cât tratamentele tradiþionale.Aceste tratamente, cum este si etanerceptul, trebuieprivite ca o opþiune terapeuticã nu numai în ceea cepriveºte înlãturarea semnelor ºi simptomelor <strong>de</strong>psoriazis, cât ºi pentru a ameliora semnificativ calitateavieþii la pacienþii afectaþi.Prezentãm experienþa noastrã clinicã în terapia biologicãcu etanercept (Enbrel), un antagonist TNF, la pacienþiisuferind <strong>de</strong> psoriazis în plãci mo<strong>de</strong>rat spre sever,rezistent la tratamentele standard.ETANERCEPT AS MONOTHERAPY ÎN PSORIASIS –CLINICAL EXPERIENCEPsoriasis is a chronic skin disor<strong>de</strong>r that affectsapproximately 2% of the European populations. The aimof biological therapies is to provi<strong>de</strong> selective,immunologically directed intervention with fewer si<strong>de</strong>effects than traditional therapies.Biologics, such as etanercept, should be seriouslyconsi<strong>de</strong>red as a therapeutic option to not only clearpsoriatic symptoms, but also to significantly increase thequality of life în affected patients.We are presenting our clinical experience withetanercept, a TNF antagonist, for the treatment ofmo<strong>de</strong>rate-to-severe plaque psoriasis, unresponsive tostandard therapy.TRATAMENTUL PSORIAZISULUI LA COPILA. OanþãUniversitatea Transilvania BraºovC 3.8Psoriazisul reprezintã o afecþiune care poate avea unprofund impact fizic, emoþional ºi social cu repercusiuniasupra calitãþii vieþii. Majoritatea cazurilor <strong>de</strong> psoriazisapãrute la copil reprezintã forme uºoare, cu rãspuns bunla medicaþia topicã. Doar o minoritate dintre copiii cupsoriazis prezintã forme severe, cu evoluþie rapidã, necesitândterapie sistemicã.Alegerea tratamentului psoriazisului la copil este<strong>de</strong>terminatã, la fel ca ºi la adult, <strong>de</strong> activitatea afecþiunii,<strong>de</strong> morfologia ºi distribuþia leziunilor, severitate ºiprezenþa stãrilor comorbi<strong>de</strong> precum psoriazisulartropatic. Consi<strong>de</strong>raþii practice precum: confortulutilizãrii, acceptabilitatea pacientului, accesibilitatea,raportul risc/beneficiu, costul, percepþia individuluiasupra afecþiunii ºi indicele <strong>de</strong> calitate al vieþii suntfactori <strong>de</strong> <strong>de</strong>cizie în alegerea tratamentului.La copil raportul greutate/suprafaþã trebuie avut înve<strong>de</strong>re în cazul administrãrii pe cale generalã, ca ºi încazul administrãrii topice, cu posibilitatea absorbþieipercutane ºi a apariþiei unor efecte secundare asupraorganelor.În faþa unui copil cu psoriazis situaþia nu trebuiedramatizatã consi<strong>de</strong>rând psoriazisul o boalã incurabilãºi <strong>de</strong> asemenea trebuie înlãturat sentimentul <strong>de</strong>culpabilitate al pãrintelui cu psoriazis.C 3.9CONSIDERAÞII PRIVIND KERATOLITICELEªI REDUCTOARELE ÎN TERAPIA TOPICÃA PSORIAZISULUIZenaida Petrescu, Laura Stãtescu, Cristina Bârsan, OanaSiriac, Elda Ziu, T. BontaClinica Dermatologicã, Spitalul <strong>de</strong> Urgenþe „Sfântul Spiridon” IaºiTerapia topicã a psoriazisului inclu<strong>de</strong> medicaþii diverse,unele <strong>de</strong> mult timp folosite, dar care îºi pãstreazãvalabilitatea ºi astãzi, cum sunt keratoliticele ºireductoarele.Medicaþia keratoliticã diminuã coesiunea corneocitelor(studii în vitro ºi în vivo la cobai ºi la om), facilitând<strong>de</strong>taºarea scuamelor ºi reînnoirea stratului cornos. Dinkeratolitice fac parte acidul salicilic, ureea, clorura <strong>de</strong>sodiu, magnesia usta, acidul lactic, acidul benzoic,acidul retinoic º.a.Acidul salicilic, medicaþia topicã clasicã în psoriazis, pelângã efectul keratolitic, reduce hiperplazia epi<strong>de</strong>rmuluiproliferat (Lo<strong>de</strong>n º.a.). Poate fi aplicat singur sau în23
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4C 3. Sesiunea Psoriazis C 3.1-C 3.11asociere cu alte substanþe (uree, acid lactic, ihtiol,ditranol, corticosteroizi etc.), sub formã <strong>de</strong> unguente,soluþii. Se absoarbe însã pe cale percutanã (65-80%regãsit în urinã), putând apare fenomene toxice(salicilism), când este aplicat pe suprafaþã mare sau înconcentraþie peste 10%. Ureea, cu efect keratolitic mairedus <strong>de</strong>cât acidul salicilic ºi acþiune hidratantã(capacitate <strong>de</strong> a fixa apa), poate fi folositã singurã sau înasociere cu alte substanþe (clorurã <strong>de</strong> sodiu, acid salicilic,acid lactic etc.), în preparate magistrale sau preparatestabile comercializate. Asocierea uree ºi ClNa (urodium),principiu activ brevetat este indicatã în psoriazis(Psorilys ® ).Medicaþia reductoare inclu<strong>de</strong> gudroanele, ditranolul,butantronul etc. Gudroanele (vegetale, din roci bituminoase,huilã) au acþiune reductoare (vasoconstrictoare),inhibã funcþia mitocondriilor, suprimã sintezaADN în keratinocite, sunt antiinflamatoare. Suntpreparate magistrale sau comercializate cu gudron <strong>de</strong>huilã, ihtiol (Xeryal P ® , Mediket Ictamo ® etc.), oleumca<strong>de</strong> etc. Pot produce iritaþie cutanatã, rar sensibilizare,fototoxicitate, foliculite, potenþialul carcinogenetic fiinddiscutat. Ditranolul, reductor puternic, inhibitor alproliferãrii celulare (reducerea sintezei ADN ºi diminuareaactivitãþii mitotice), imunomodulator, rãmâne omedicaþie eficientã, necostisitoare, fãrã efecte secundaresistemice. Terapia <strong>de</strong> scurtã duratã (10-30 minute)previne iritaþia pielii sãnãtoase. Formele <strong>de</strong> prezentare(emulsia, crema, unguentul, pasta, batonul, gelul,plasturele). Poate fi asociat cu PUVA sau retinoizi orali,dar nu corticoterapia topicã (reºute mai precoce).Butantronul este mai puþin iritant ºi la fel <strong>de</strong> eficient.EVALUAREA CALITÃÞII VIEÞII BOLNAVILOR DEPSORIAZIS CU AJUTORUL CHESTIONARULUICV – P 50, STUDIU PE 112 CAZURIV. PãtraºcuU.M.F. CraiovaC 3.10Noþiunea „calitatea vieþii” a apãrut la sfârºitul anilor 70.Ea reprezintã percepþia pe care o are individul asupraexistenþei sale, în contextul cultural ºi <strong>de</strong> valori în caretrãieºte ºi în raport cu aspiraþiile personale.Calitatea vieþii este un concept global, subiectiv ºimultidimensional. Numeroase studii au evi<strong>de</strong>nþiatfaptul cã bolile <strong>de</strong> piele au impact major pe stareapsihologicã a bolnavilor, pe relaþiile sociale ºi peactivitãþile cotidiene.Noi am evaluat impactul psoriazisului asupra calitãþiivieþii bolnavilor pe un lot <strong>de</strong> 112 cazuri tratate în Clinica<strong>de</strong> Dermatologie Craiova în ultimii 5 ani.Bolnavi ºi metodã: Vârsta medie a fost <strong>de</strong> 49, 51 ani, cusex ratio (M/F) 1,67. Istoricul bolii a fost cuprins între3 luni ºi 40 ani (media 9,62 ani). Au prezentat psoriazisvulgar 76,79% din cazuri, psoriazis artropatic 12,50%,psoriazis pustulos 6,25% ºi psoriazis eritro<strong>de</strong>rmic 4,46%.Calitatea vieþii a fost evaluatã utilizând chestionarul CV– P 50, chestionar personal propus în urma cu un an laConferinþa Naþionalã <strong>de</strong> Dermatologie <strong>de</strong> la Sibiu.Chestionar CV-P50• Cât <strong>de</strong> mult v-a afectat în ultima sãptãmânã (<strong>de</strong>loc- 0 p; puþin - 1 p; mult - 2 p; enorm - 3 p) Prezenþa scuamelor? Cã<strong>de</strong>rea scuamelor? Pruritul? Durerile articulare? Costul tratamentului? Timpul pentru efectuarea tratamentului? Murdãrirea hainelor ºi a lenjeriei cauzatã <strong>de</strong>tratament?• Cât <strong>de</strong> mult v-a afectat în ultima sãptãmânã (<strong>de</strong>loc -0 p; puþin - 1 p; mult - 2 p; enorm - 3 p) Relaþiile cu ceilalþi din familie? Relaþiile cu prietenii? Activitãþile zilnice? Activitatea profesionalã? Activitatea <strong>de</strong> relaxare?• În ultima sãptãmânã, datoritã psoriazisului aþi avut(da – 2 p; nu – 0 p) Sentiment <strong>de</strong> neatractivitate? Dificultãþi în activitatea sexualã? Tendinþã <strong>de</strong> a vã izola evitând contactul cu altepersoane? Stare <strong>de</strong> neliniºte, <strong>de</strong> iritare?• Este psoriazisul cea mai importantã problemã <strong>de</strong>sãnãtate a dumneavoastrã? (da – 3 p; nu – 0 p)• Aþi încercat sã ascun<strong>de</strong>þi boala în prezenþa altorpersoane? (da – 3 p; nu – 0 p)Verificaþi dacã aþi rãspuns bine la fiecare întrebare.Aceste date sunt confi<strong>de</strong>nþiale.Vã mulþumesc!Interpretarea datelor:10-20 p: - <strong>de</strong>rmatoza afecteazã uºor calitatea vieþii;21-30 p: - <strong>de</strong>rmatoza afecteazã mo<strong>de</strong>rat calitatea vieþii;31-40 p: - <strong>de</strong>rmatoza afecteazã semnificativ calitateavieþii;41-50 p: - <strong>de</strong>rmatoza afecteazã profund (grav) calitateavieþii.Rãspunsurile au fost corelate cu datele examenului<strong>de</strong>rmatologic.Rezultate: La bolnavii studiaþi, calitatea vieþii a fostafectatã uºor la 21,43% din cazuri, mo<strong>de</strong>rat la 32,14%,semnificativ la 34,82% ºi profund (grav) la 11,61%.Detaliind rãspunsurile la fiecare întrebare din chestionarulmultimodular, pe primele locuri în ceea ce priveºteimpactul psoriazisului au fost:- Impactul asupra activitãþii <strong>de</strong> relaxare a fost prezent la106 bolnavi (94,64%)- Costul tratamentului a reprezentat o problemã majorãpentru 92 bolnavi (82,14%)24
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4C 3. Sesiunea Psoriazis C 3.1-C 3.11- Au încercat sã ascundã boala în prezenþa altorpersoane 86 bolnavi (76,79%)- Au prezentat dificultãþi în activitatea sexualã 66bolnavi (58,93%)Impactul relaþional negativ a fost în raport în primulrând cu prejudiciul estetic, iar impactul funcþional s-acorelat în acest studiu cu severitatea clinicã a bolii ºi culocalizarea palmarã a psoriazisului.Concluzii: Datoritã rãsunetului fizic, emoþional ºi socialal psoriazisului, psihoterapia trebuie sã completezetratamentul topic ºi sistemic al acestor bolnavi.C 3.11PSORIAZIS ªI STRESG. Suciu*, M. Bolchiº*** U.M.F. „Carol Davila“, Bucureºti** Centrul Medical „Dr. Cev“, LugojPsoriazisul este o afecþiune cronicã, recidivantã, careafecteazã 1-2% din populaþia mondialã.Stresul a fost <strong>de</strong>finit <strong>de</strong> Hans Selye ca rãspuns nonspecifical corpului la orice ameninþare <strong>de</strong> schimbare, darnu existã o <strong>de</strong>finiþie unanim acceptatã azi.Impactul stresului în patogenia psoriazisului a fostpostulat încã din anii `50. Stresul este implicat în<strong>de</strong>clanºarea episoa<strong>de</strong>lor eruptive; stresorii sunt variaþi,iar modul <strong>de</strong> reacþie la aceºtia variazã <strong>de</strong> la individ laindivid. Pe <strong>de</strong> altã parte stresul poate fi secundarerupþiei psoriazice, aceasta fiind apoi perpetuatã carãspuns la stres.În ceea ce priveºte tratamentul psoriazisului, datele dinliteraturã indicã faptul cã un program terapeutic eficientar trebui sã cuprindã ºi psihoterapie orientatã sprecontrolul stresului.Nu în ultimul rând putem discuta ºi <strong>de</strong>spre stresulpersonalului medical implicat în tratamentul pacienþilorpsoriazici.C 4. SESIUNEA INFECÞII SEXUALTRANSMISIBILEVineri 13 noiembrie <strong>2009</strong>orele 14:00–15:00Sala Europa 2Prezidiu:Prof. Dr. Gheorghe MuºeþDr. Karin HaarProf. Dr. George-Sorin ÞiplicaC 4.1APRECIEREA EFICIENÞEI CICLOBIOR ÎN HERPESGENITAL ªI HERPES ZOSTERGh. Muºeþ*, Gr. Morcov*, O. Scutari**, V. Morcov**, S. Melnic** Universitatea <strong>de</strong> Stat <strong>de</strong> Medicinã ºi Farmacie „Nicolae Testemiþanu”,Republica Moldova** Dispensarul Municipal Dermatovenerologic ChiºinãuInfecþiile cu virusul herpes simplex ºi varicelozosterianpot cãpãta un caracter particular la gaz<strong>de</strong>le imuncompromise.Ciclobiorul (Aciclovir + BioR), produsautohton, asociazã 2 componente cu efect antiviral ºiimunomodulator, fapt ce argumenteazã utilizarea lui îninfecþiile virale herpetice.Obiectivul studiului. Studierea eficienþei, toleranþei ºicomplianþei tratamentului cu Ciclobior în herpes genitalºi herpes zoster.Material ºi meto<strong>de</strong>. Lotul studiat a cuprins 30 <strong>de</strong>pacienþi, 27 bãrbaþi ºi 3 femei, vârste <strong>de</strong> 18-35 ani, avândherpes genital – 27 ºi herpes zoster - 3. Ciclobior(capsule) s-a administrat în herpes genital a câte2 capsule 3 ori/zi; în herpes zoster a câte 2 capsule <strong>de</strong>4 ori/zi (sau 3 capsule 4 ori/zi), timp 5-10 zile, în<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nþã <strong>de</strong> gravitatea maladiei.Rezultate. Reieºind din rezultatele obþinute, s-aconstatat cã dupã instituirea tratamentului cu Ciclobiors-a redus durata expresiei leziunilor veziculoase înmedie cu 70%. De asemenea, s-a <strong>de</strong>terminat scã<strong>de</strong>reaexpresiei neuralgiei postzosteriforme (NPZ) cu 45%.A fost <strong>de</strong>monstratã eficienþa ºi avantajele Ciclobioruluiîn special la gaz<strong>de</strong>le imunocompromise. Monitorizareaserologicã a pacienþilor pe parcursul unui an a relevatnegativarea IgM ºi scã<strong>de</strong>rea nivelului IgG la pacienþii cu<strong>de</strong>scãrcare viralã asimptomaticã. Totodatã, tratamentulsupresiv cu Ciclobior nu a exclus recurenþele la4 pacienþi cu herpes genital, acestea instalându-se peste30-45 zile. În <strong>de</strong>cursul tratamentului efecte adverse nuau fost semnalate, preparatul fiind bine tolerat.Concluzii. Ciclobior (capsule) reprezintã o alternativãterapeuticã eficientã în tratamentul infecþiei herpetice.25
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4C 4. Sesiunea Infecþii sexual transmisibile C 4.1-C 4.5C 4.2C 4.3OPÞIUNE ÎN TRATAMENTUL TRICHOMONIAZEIUROGENITALEV. Sturza*, M. Beþiu*, I. Oltu**, P. Gutium**, Nina Rotari*** Catedra Dermatovenerologie U.S.M.F. “Nicolae Testemiþanu”** Dispensarul Dermatovenerologic Republican, ChiºinãuEºecurile în tratamentul trichomoniazei sunt semnalatedin ce în ce mai frecvent, recidivele constituind pânã la50% din cazuri. Recurenþele sunt explicate prin acumulareaîn populaþie a tulpinelor <strong>de</strong> Tr. vaginalis rezistentela nitro-imidazolii tradiþionali (metronidazol, tinidazol).Scopul studiului. Evaluarea eficacitãþii terapeutice apreparatului Secnidox (Secnidazol) în infecþiile urogenitalenecomplicate, provocate <strong>de</strong> Tr. vaginalis.Material ºi meto<strong>de</strong>. În realizarea scopului propus amtestat calitãþile preparatului Secnidox (Secnidazol),World Medicine. Studiul a inclus 46 bãrbaþi cu uretritãnecomplicatã, provocatã <strong>de</strong> Tr. vaginalis, având vârstecuprinse între 19 ºi 61 ani (vârsta medie 26,5 ani).Diagnosticul a fost confirmat microscopic ºi prin culturi(Johnson). Din istoricul bolii s-au constatat tentativerepetate <strong>de</strong> autotratament la 20 pacienþi. Secnidox(Secnidazol) a fost administrat astfel: câte 2 gr. p.o.înainte <strong>de</strong> mese în dozã unicã la 22 bolnavi (I lot); câte 2gr/zi timp <strong>de</strong> 5 zile la 24 bolnavi (II lot). S-a urmãriteficacitatea clinicã ºi microbiologicã, toleranþa tratamentuluiºi eventualitatea reacþiilor adverse la 10 ºi 30zile dupã tratament.Rezultate. Simptomatologia clinicã s-a remis la 16pacienþi din lotul I ºi la 20 din lotul II. Eradicareabacterioscopicã ºi microbiologicã s-a constatat doar la 10pacienþi din lotul I ºi la 19 pacienþi din lotul II (la finelelunii dupã tratament). Secnidoxul a fost bine tolerat lamajoritatea bolnavilor, reacþiile adverse înregistrânddureri abdominale – la 2 pacienþi, greaþã – la 6 ºi glositacandidozicã – la 3 pacienþi.Concluzie. Secnidoxul (Secnidazol), datoritã tolerabilitãþiiºi eficienþei bune, reprezintã o alternativã mairecentã în tratamentul infecþiilor urogenitale provocate<strong>de</strong> Tr. vaginalis.EVOLUÞIA INFECÞIILOR TRANSMISIBILE SEXUALÎN ROMÂNIA ÎN 2008V. Benea*, V. Grãdinã*, Simona-Roxana Georgescu*, EcaterinaScorþan**, Raluca Daniela Greblescu**, D. Mureºan*,M. Popescu*, Gabriela Sanda*, Elisabeta Otilia Benea***.* Centrul Dermato-venerologic, Clinica Dermatologicã “Scarlat Longhin”Bucureºti** Centrul <strong>de</strong> Statisticã ºi Documentare Medicalã al Ministerului Sãnãtãþii*** Institutul <strong>de</strong> Boli Infecþioase „Matei Balº“ BucureºtiObiectiv: analiza evoluþiei inci<strong>de</strong>nþei infecþiilor transmisibilesexual (ITS) majore în 2008 în România.Material ºi metodã. Studiul a fost realizat pe baza datelorînregistrate la Centrul Dermato-venerologic Bucureºtiprin monitorizarea reþelei <strong>de</strong> <strong>de</strong>rmato-venerologie ºi laCentrul <strong>de</strong> Calcul al Ministerului Sãnãtãþii. S-a avut înve<strong>de</strong>re evaluarea evoluþiei sifilisului, a gonoreei ºi ainfecþiei HIV/SIDA la bolnavii cu ITS.Rezultate. În 2008 au fost înregistrate 4.015 <strong>de</strong> cazuri noi<strong>de</strong> sifilis. Inci<strong>de</strong>nþa sifilisului a crescut continuu, <strong>de</strong> la7,1 o / ooooîn 1986, la 19,8 o / ooooîn 1989, 55,9 o / ooooîn 2001ºi 58,53 o / ooooîn 2002, dupã care a început sã scadã(18.7 o / ooooîn 2008). De asemenea a crescut ºi numãrul <strong>de</strong>cazuri <strong>de</strong> sifilis congenital: nici un caz în 1986, 8 cazuri în1989, 167 <strong>de</strong> cazuri în 2000 ºi 423 <strong>de</strong> cazuri în 2001;ulterior, dupã introducerea unor criterii mai riguroase <strong>de</strong>raportare, numãrul acestora a scãzut drastic (9 cazuri în2008). În mod paradoxal, inci<strong>de</strong>nþa gonoreei a scãzut, <strong>de</strong>la 57,4 o / ooooîn 1986, la 35,7 o / ooooîn 1989 ºi 2.93 o / ooooîn2008 (631 cazuri raportate). Prevalenþa infecþiei HIV labolnavii cu ITS testaþi la Centrul Dermato-venerologicîncepând cu anul 1988 este sub 1% (0,77% în 2007).Tinerii care provin din medii <strong>de</strong>favorizate constituieprincipala categorie cu risc crescut faþã <strong>de</strong> ITS.Concluzii. ITS continuã sã reprezinte o problemã majorã<strong>de</strong> sãnãtate publicã. Principala caracteristicã a dinamiciiinci<strong>de</strong>nþei ITS în ultimele <strong>de</strong>ca<strong>de</strong> în România o constituiecreºterea inci<strong>de</strong>nþei sifilisului ºi scã<strong>de</strong>rea inci<strong>de</strong>nþeigonoreei.26
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4C 4. Sesiunea Infecþii sexual transmisibile C 4.1-C 4.5C 4.4STD-SENTINEL SURVEILLANCE: RESULTS FROMGERMANY AND POSSIBILITIES FOR APPLICATIONIN ROMANIA (BORDERNET work)K. Haar, U. Marcus, V. Bremer, O. HamoudaDepartment for Infectious Disease Epi<strong>de</strong>miology, Robert Koch-Institut(RKI), Berlin, GermanyObjectives: The new Infection Protection Act wasimplemented in 2001 in Germany and only syphilis andHIV remained reportable STIs. A sentinel surveillancesystem was implemented to monitor other STIs.Methods: Since the end of 2002 local health authorities,specialized outpatient clinics and private practitionerscontinually report examination and infection data,<strong>de</strong>mographics and risk factors. Patients are asked toreturn questionnaires which are linked to doctors’reports and provi<strong>de</strong> further information about theirsexual behaviour.Results: Between January 2003 and October <strong>2009</strong>, 646730clients atten<strong>de</strong>d >200 sentinel sites. 6% (5601/ 93508)being positive for chlamydia, 3.6% (3325/ 92193) forgonorrhoea, 1.1% (3513/ 319882) for HIV, 3% (3372/112720) for syphilis and 2.5% (2103/85084) fortrichomonas.Among the total of 9987 STD patients 56% were men andthe median age was 31 years, men being significantlyol<strong>de</strong>r. Women were more often of foreign origin (67% vs.26%, p
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4C 4. Sesiunea Actualitãþi terapeutice C 5.1-C 5.14C 5. SESIUNEA ACTUALITÃÞI TERAPEUTICEVineri 13 noiembrie <strong>2009</strong>orele 16:30–18:00Sala Europa 2Prezidiu:Prof. Dr. Justin D. DiaconuProf. Dr. Mihail AlecuProf. Dr. Remus OrãºanDr. Irinel Ne<strong>de</strong>lcuC 5.1BIOSTIMULAREA ªI REGENERAREA CUTANATÃUTILIZÂND EXTRACTE ÎMBOGÃÞITE DE PLASMêI PLACHETE AUTOLOGEI. Ne<strong>de</strong>lcuC.M.I. „Dr. Ne<strong>de</strong>lcu Ioan“, Bucureºti, RomâniaÎntre produsele autologe <strong>de</strong>stinate combaterii îmbãtrâniriiºi producerii regenerãrii ºi remo<strong>de</strong>lãrii faciale ºicorporale, grãsimea, utilizatã prin tehnica lipofilingului,se bucurã <strong>de</strong> o poziþie privilegiatã, în ciuda numeroaselorneajunsuri ale meto<strong>de</strong>i (rezultate pasagere,prelevare greoaie, pier<strong>de</strong>ri importante la manevrare ºireadministrare, reacþii inflamatorii importante legate <strong>de</strong>fenomenul <strong>de</strong> lipolizã fiziologicã etc.)Un nou produs autolog, extractele îmbogãþite <strong>de</strong> plasmãºi plachete, a fost <strong>de</strong>zvoltat, concomitent cu imaginareaunei tehnici a<strong>de</strong>cvate <strong>de</strong> prelucrare ºi administrare,pentru creºterea eficacitãþii ºi reducerea inconvenientelorlegate <strong>de</strong> tehnicile prece<strong>de</strong>nte.Tehnicile <strong>de</strong> biostimulare ºi regenerare cutanatã ºi nunumai, utilizeazã produse autologe furnizate <strong>de</strong> propriulsânge al pacientului, extracte îmbogãþite <strong>de</strong>plasmã, plachete ºi celule stem. Aceste extracte conþinpeste 60 <strong>de</strong> factori <strong>de</strong> creºtere ºi control tisular, dintrecare cei mai importanþi sunt:- PDGF (Platelet Derived Growth Factor) care controleazãreplicarea ºi proliferarea fibroblaºtilor ºikeratinocitelor, augmenteazã sinteza <strong>de</strong> colagen ºielastinã, produce angiogenezã ºi vascularizaþie, producechemoatracþie pentru macrofage ºi fibroblaste;- TGF alpha ºi beta (Transforming Growth Factor) careinduce formarea <strong>de</strong> þesut <strong>de</strong> susþinere (collagen) ºistimuleazã proliferarea ºi migraþia celularã;- ILGF (Insulin-Like Growth Factor) care controleazãproliferarea ºi migrarea celularã;- EGF (Epi<strong>de</strong>rmal Growth Factor) responsabil cudiferenþierea celularã, reepitelizare ºi angiogeneza;- BFGF (Basic Fibroblast Growth Factor)- VEGF (Vascular Endothelial Growyh Factor)- HGF (Hepatocyte Growth Factor), toþi fiind responsabiliîn ultima instanþã <strong>de</strong> diferenþierea celularã, reepitelizare,migraþia celularã ºi angiogeneza.Sunt discutate tehnicile <strong>de</strong> obþinere a extractelor îmbogãþite<strong>de</strong> plasmã ºi plachete, tehnicile <strong>de</strong> administrare,profilul <strong>de</strong> siguranþã pe termen scurt ºi lung ºi rezultateleobþinute în epitelizarea rãnilor atone, cicatrizareaulcerelor cronice vasculare ºi diabetice, în regenerarea ºiremo<strong>de</strong>larea facialã ºi corporalã (<strong>de</strong>colteu, mâini),regenerarea pãrului, ºtergerea ridurilor etc., în luminadatelor din experienþa internaþionalã ºi personalã.C 5.2TERAPIA ADJUVANTà PRIN DERMATO-COSMETICE CU APà ECHILIBRATà ÎN DEUTERIU”DEUTERIA LUX“ ÎN DERMATOZELE UZUALEI. Ne<strong>de</strong>lcuC.M.I. „Dr. Ne<strong>de</strong>lcu Ioan“, Bucureºti, RomâniaDermatocosmeticele „DEUTERIA LUX“ pe bazã <strong>de</strong> ApãEchilibratã în Deuteriu ºi asociaþii complexe <strong>de</strong> principiiactive naturale ºi-au dovedit efectul benefic adjuvantîntr-o serie <strong>de</strong> <strong>de</strong>rmatoze uzuale.Sunt discutate mecanismele <strong>de</strong> acþiune, metoda ºitehnica utilizãrii <strong>de</strong>rmatocosmeticelor DEUTERIA LUXîn terapia adjuvantã a unor <strong>de</strong>rmatoze precum:psoriazisul, <strong>de</strong>rmatita atopicã, vitiligo, acnea, melano<strong>de</strong>rmii,eczema, ten sensibil, cu exemplificarea princazuri clinice semnificative în lumina experienþeipersonale.C 5.3HOMEOPATIE ÎN TRATAMENTUL VERUCILORVULGARE – O EXPERIENÞà A DOUà CAZURIL.C. NwabudikeInstitutul Naþional <strong>de</strong> Diabet “N. Paulescu”, BucureºtiVerucile vulgare sunt frecvent întâlnite în practicamedicalã, fiind consi<strong>de</strong>rate consecinþa unei infecþiivirale. Existã multe modalitãþi <strong>de</strong> tratament, inclusivecauterizare chimicã, electrocauterizare ºi imunostimularesistemicã. Fenomene <strong>de</strong> regresie spontanã,precum ºi <strong>de</strong> recidive multiple sunt cunoscute ºiconsemnate în literaturã.Prezintã, aici, douã cazuri <strong>de</strong> diabet zaharat insulino<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>ntcu veruci multiple, tratate homeopat.Cazul 1: pacientã în vârstã <strong>de</strong> 42 ani, prezintã verucivulgare <strong>de</strong> 5 ani, la nivelul policelui stâng ºi al haluceluidrept, care au recidivate în mod repetat, în pofidatratamentelor locale diferite ºi repetate. La prezentare,avea leziuni unice la margina unghialã a ambelor <strong>de</strong>getemenþionate. A primit remediul homeopat Sepia M, într-osingurã dozã per sãptãmânã, conform metoda clasicãhomeopatã. La control dupã 3 luni, leziuni au dispãrut,iar controlul glicemic, mãsurat prin HbA1c a fost28
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4C 4. Sesiunea Actualitãþi terapeutice C 5.1-C 5.14îmbunãtãþit. De asemenea, a avut o creºterea foarte micãa nivelului <strong>de</strong> peptidul-C, care a sugerat o stimulare apancreasului dupã tratament.Cazul 2: pacientã în vârstã <strong>de</strong> 19 ani, prezentând verucavulgarã la nivelul plantar, dureroasã, evoluând <strong>de</strong> 3 luni,cu recidivã dupã tratamente locale. A primit remedialhomeopat Aurum metalicum M, într-o singurã dozã persãptãmânã. La prezentarea 5 luni mai târziu, leziunea numai era (vin<strong>de</strong>carea fiind <strong>de</strong>ja consemnatã <strong>de</strong> pacientã înprima lunã). Tot aici era o îmbunãtãþire a controluluiglicemic mãsurat cu HBA1C.Reacþiile adverse nu au fost consemnate <strong>de</strong> paciente.Fotografii vor fi prezentate.Homeopatia este o metodã complementarã, individualizatãºi menitã pentru organismul întreg. Remediihomeopate provin din diferite surse în naturã, ºi suntpregãtite la diluþii foarte înalte, cu concentraþii alesubstanþei originale practice inexistente. Mecanismul <strong>de</strong>acþiune este încã neelucidat complet, însã, aºa cum seobservã din cazuistica <strong>de</strong> faþã, homeopatia poate fi ometodã în plus în arma <strong>de</strong>rmatologilor împotrivã acesteiprobleme <strong>de</strong>s-întâlnite.ASOCIEREA SINERGICà OCTOPIROX– KETOCONAZOL ÎN TRATAMENTUL DERMATITEISEBOREICEIoana ChebacSpitalul Clinic Colentina, BucureºtiC 5.4Pacienþii cu Dermatitã seboreicã necesitã tratament petermen lung pentru a þine sub control simptomele acesteiafecþiuni. Tratamentul implicã multiple aspecte – <strong>de</strong> laimplicarea pacientului pentru susþinerea tratamentuluipânã la alegerea opþiunilor terapeutice. Terenul predispozant– diateza seboreicã – ºi prezenþa în exces pescalp a ciupercii Malassezia furfur (<strong>de</strong>numitã anteriorPitirosporum ovale) au condus la tratamente topice<strong>de</strong>stinate sã reducã populaþia micoticã. De multe ori,asociat cu creºterea ciupercilor existã ºi o exacerbare aflorei bacteriene comensale, ce intensificã simptomele <strong>de</strong><strong>de</strong>scuamare ºi prurit.Existã mai multe variante <strong>de</strong> tratamente topice reprezentate<strong>de</strong> ºampoane cu diferite substante active:ketoconazol, octopirox (ciclopiroxolamina), zinc, seleniuetc.O alternativã interesantã este o nouã asociere <strong>de</strong>tratament topic cu acþiune sinergicã între ketoconazol ºioctopirox, ambele în concentraþie <strong>de</strong> 1%. Ketoconazolulare proprietãþi antimicotice recunoscute, ºi Octopiroxcontribuie la eficienþa cu o acþiune antimicoticãputernicã ºi cu un spectru larg <strong>de</strong> acþiune antibacterianã,atât pe bacterii Gram pozitive cât ºi Gram negative.Acþiunea sinergicã Octopirox – Ketoconazol <strong>de</strong>monstreazãeficienþa ridicatã în tratarea simptomelor<strong>de</strong>rmatitei seboreice. Într-un studiu clinic pacienþiiurmeazã tratament cu ºampon Octopirox - Ketoconazol<strong>de</strong> 2-3 ori pe sãptãmânã pentru spãlarea scalpului, cuindicaþia ca pacienþii sã permitã ºamponului sã acþionezetimp <strong>de</strong> 5 minute la nivelul scalpului la fiecare utilizare.Dupã 30 <strong>de</strong> zile <strong>de</strong> tratament intensitatea medie a<strong>de</strong>scuamãrii scalpului a scãzut cu 79%, pruritul s-a reduscu 78% ºi eritemul scalpului s-a diminuat cu 59%. Maimult, 55% din pacienþi au <strong>de</strong>scris dispariþia <strong>de</strong>scuamãriiscalpului, 64% din pacienþi au relatat dispariþiapruritului ºi 36% pacienþi nu mai prezentau eritem alscalpului dupã 30 <strong>de</strong> zile <strong>de</strong> tratament. Mediciiconsi<strong>de</strong>rã tratamentul cu MEDIKET PLUS foarte eficientºi eficient în 88% din cazuri, iar pacienþii sunt multumiþi<strong>de</strong> eficienþa tratamentului în peste 90% din cazuri.O eficienþã <strong>de</strong>osebitã a combinaþiei Octopirox – Ketoconazolse constatã ºi în tratamentul pacienþilor cuPitiriazis verzicolor, un<strong>de</strong> ciuperca Malassezia furfur(Pitirosporum ovale) este prezentã la nivelul tegumentelor.ªamponul Octopirox – Ketoconazol este eficient <strong>de</strong>asemenea ºi în prima fazã a tratamentului în cazul<strong>de</strong>rmatitelor seboreice agravate (cu <strong>de</strong>pozite groase <strong>de</strong>scuame) ºi dupã 4-6 sãptãmâni <strong>de</strong> tratament se continuãpentru stabilizarea rezultatelor cu un ºampon cu ketoconazol1% pânã la 3 luni <strong>de</strong> tratament. O altã opþiuneeficientã pentru stabilizare este ºamponul cu ihtiol alb –zinc piriþionat ce reduce secreþia <strong>de</strong> sebum ºi inflamaþiaprezentã pe scalp.C 5.5NOU TRATAMENT NON-CORTICOID ÎN INFLAMAÞIATEGUMENTARà – IHTIOLUL ALBA. NiculescuSpitalul Clinic Militar <strong>de</strong> Urgenþã IaºiIhtiol-ul, numit ºi ictamol în terminologia anglo-saxonã,este un produs cu origine naturalã obþinut din rocisedimentare (plancton marin fosilizat). Utilizarea sa în<strong>de</strong>rmatologie, menþionatã încã din 1886, o datorãmmedicului german Paul Gerson Unna. Ihtiolul brun,utilizat cu succes <strong>de</strong> peste un secol în <strong>de</strong>rmatologie, aretestul timpului din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al eficienþei. Înacelaºi timp are <strong>de</strong>zavantajul culorii intense ce pãteazã ºiîi conferã foto-toxicitate, ºi <strong>de</strong> asemenea posedã mirospãtrunzãtor caracteristic care îl face puþin acceptat <strong>de</strong>cãtre pacienþi.Noutatea o reprezintã o variantã <strong>de</strong> ihtiol alb (pal), <strong>de</strong>culoare crem foarte <strong>de</strong>schis, ce are un miros slab, puþinpersistent ºi este lipsit <strong>de</strong> foto-toxicitate. Aceste caracteristiciîl face uºor acceptat <strong>de</strong> cãtre pacienþi ºi putemreevalua utilizarea ihtiolului ca antiinflamator topic noncorticoid.Ihtiolul alb, ca ºi cel brun, are proprietãþiantiinflamatorii, antibacteriene (mai ales pe bacteriileGram pozitive), antimicotice, antiseboreice ºi antiproliferarecelule <strong>de</strong>rmice.29
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4C 4. Sesiunea Actualitãþi terapeutice C 5.1-C 5.14Ihtiolul alb are eficienþã similarã cu hidrocortizonul 0,5%în ameliorarea inflamaþiei tegumentare acute. Eficienþa<strong>de</strong>monstratã recomandã ithiolul alb – antiinflamatornoncorticoid - în continuarea tratamentului cu <strong>de</strong>rmatocorticoizi,pentru a preveni fenomenul <strong>de</strong> rebound, saula iniþierea tratamentului direct cu ihtiol alb atunci cân<strong>de</strong>ste necesar. Ihtiolul alb este <strong>de</strong> puþinã vreme prezent înfarmacii.Mecanismele <strong>de</strong> acþiune anti-inflamatorii i<strong>de</strong>ntificatesunt urmãtoarele: inhibã migrarea chemotacticã intermediatã<strong>de</strong> leucotriena B4 ºi reduce recrutareaneutrofilelor în focarul inflamator (fãrã a influenþamigrarea directã a neutrofilelor sau funcþionalitatea lor),reducând amplificarea procesului inflamator, inhibã (cu40%) formarea radicalilor liberi <strong>de</strong> oxigen ºi reduceinfluxul <strong>de</strong> calciu în macrofage.Proprietãþile antibacteriene sunt evi<strong>de</strong>nte asupra bacteriilorGram pozitive, Concentraþia Minimã Inhibitorie(0,04% pentru Propionebacterium acnes, Sc Pyogenes,S. aureus, S. Epi<strong>de</strong>rmidis, bacterii <strong>de</strong>s întâlnite în infecþiile<strong>de</strong>rmatologice) fiind mult sub concentraþia terapeuticãutilizatã <strong>de</strong> 3%. Efectul antimicotic se obþine la oConcentraþie Minimã Inhibitorie ce variazã între 0,2–5%.Efectele antiproliferative la o concentraþie <strong>de</strong> 2% sunt<strong>de</strong>monstrate <strong>de</strong> reducerea semnificativã a frecvenþeimitozelor celulelor epi<strong>de</strong>rmice în zonele tratate. Ihtiolulalb are un foarte bun profil <strong>de</strong> siguranþã ºi toxicitate, fãrãa se constata reacþii <strong>de</strong> fototoxicitate sau fotosensibilizarela concentraþii <strong>de</strong> 1% în soluþie ºi 3,5% în cremã, înaplicaþie topicã, ºi fãrã efecte cancerogene, teratogenesau <strong>de</strong> modificare a fertilitãþii.Rezultate terapeutice foarte bune prin utilizareaihtiolului alb sunt obþinute în <strong>de</strong>rmatita atopicã,<strong>de</strong>rmatita seboreicã, <strong>de</strong>rmatita <strong>de</strong> contact, psoriazis,acnee, cu efecte secundare minime.C 5.6REZULTATE OBÞINUTE PRIN TRATAMENTULCU LASERUL FRAXEL RE:STORE ÎN CICATRICILEREZIDUALE DUPÃ ACNEE ªI VERGETURII. Ne<strong>de</strong>lcuC.M.I. „Dr. Ne<strong>de</strong>lcu Ioan“, Bucureºti, RomâniaCicatricile cutanate ºi în special cicatricile rezidualedupã vin<strong>de</strong>carea acneii cã ºi vergeturile reprezintã opiatrã <strong>de</strong> încercare pentru fiecare <strong>de</strong>rmatolog. Rezultateleobþinute prin diferite meto<strong>de</strong> ºi tehnici terapeuticesunt, în majoritatea cazurilor, <strong>de</strong>zamãgitoare. LaserulFraxel reprezintã o tehnicã <strong>de</strong> ultimã orã care a<strong>de</strong>terminat obþinerea <strong>de</strong> rezultate <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> promiþãtoare.Sunt discutate mecanismele <strong>de</strong> acþiune,metoda ºi tehnica terapiei prin laserul ”Fraxel re:store“produs <strong>de</strong> compania Reliant Technologies din USA,pentru tratamentul cicatricilor reziduale dupã vin<strong>de</strong>careaacneei ca ºi pentru tratamentul vergeturilor, cuexemplificarea prin cazuri clinice semnificative înlumina experienþei personale.C 5.7TERAPIA FOTODINAMICÃ – MODALITATETERAPEUTICÃ A ACNEEIMihaela Panduru, Alina Elena Puºcoi, Carmen Sãlãvãstru,G.-S. ÞiplicaClinica II Dermatologie, Spitalul Clinic ColentinaAcneea reprezintã o afecþiune caracterizatã clinic princomedoane, papule, pustule ºi noduli. Mecanismul <strong>de</strong>producere este reprezentat <strong>de</strong> creºterea secreþiei <strong>de</strong>sebum, creºterea tournover-lui keratinocitar cu obstruareaductului pilosebaceu, colonizarea cu P. acnes ºiproducerea <strong>de</strong> citokine cu rol în producerea inflamaþiei.Tratamentul acneei constituie o provocare pentrumedicul <strong>de</strong>rmatolog. Este cunoscut faptul cã P. acnesproduce porfirine (coproporfirina III, protoporpfirina ºiuroporfirina) ceea ce a fãcut posibilã folosirea terapieifotodinamice în tratamentul acneei.Prezentãm un studiu realizat pe 14 pacienþi (8 bãrbaþi ºi6 femei) cu acnee uºoarã ºi mo<strong>de</strong>ratã care au fost trataþicu terapie fotodinamicã. Vârsta medie a fost <strong>de</strong> 22,4(18–25 ani). Durata leziunilor <strong>de</strong> acnee a fost cuprinsãîntre 1-4 ani. Pacienþii nu au prezentat istoric <strong>de</strong>tratament cu retinoizi sistemic în ultimele 6 luni ºitratament local sau sistemic pentru acnee cu douãsãptãmâni înaintea începerii terapiei fotodinamice. S-auefectuat fotografii la începutul terapiei ºi în sãptãmâna4, 8, 12 ºi 16. Fiecare pacient a fost expus 20 <strong>de</strong> minute laluminã albastrã. S-au efectuat 2 ºedinþe pe sãptãmânãtimp <strong>de</strong> 4 sãptãmâni. Doi dintre pacienþi au prezentatreapariþia leziunilor dupã terminarea terapiei iar restulpacienþilor au prezentat o uºoarã diminuare a leziunilorinflamatorii fãrã modificarea leziunilor neinflamatorii.Nu au fost înregistrate efecte adverse <strong>de</strong> tipul eritemului,arsurii sau pruritului.Concluzie: Terapia fotodinamicã constituie una dinmodalitãþile terapeutice ale acneei vulgare cu rezultatevariabile. Pentru potenþarea efectului este necesarãasocierea cu ALA sau MAL.C 5.8CICLINELE ÎN TRATAMENTUL ACNEEIC.M. Popescu, Raluca Popescu, Maria Dumitrescu, IoanaSimian, Nectara Mitroi, Ana Maria Vlad, Corina MagduClinica I Dermatologie, Spitalul ColentinaAcneea mo<strong>de</strong>ratã ºi severã necesitã tratament pe caleoralã. Dintre cele trei variante terapeutice disponibile(contraceptive orale, antibiotice, isotretinoin), antibioticelesunt cele mai frecvent utilizate, datoritãeficienþei lor ºi a unui profil <strong>de</strong> siguranþã foarte bun.Lucrarea trece în revistã utilizarea ciclinelor în tratamentulacneei, prezentând date referitoare la eficacitate,30
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4C 4. Sesiunea Actualitãþi terapeutice C 5.1-C 5.14siguranþã, acceptabilitate. Dintre cicline, doxiciclina estecea cu cel mai bun raport cost/eficienþã ºi cu cel mairedus risc <strong>de</strong> efecte adverse.Utilizarea ei în fazele incipiente ale acneei mo<strong>de</strong>rate sausevere poate preveni apariþia cicatricilor. Stabilitateapost-terapeuticã a efectului este mai micã în cazulacneilor <strong>de</strong> post-adolescenþã <strong>de</strong>cât în cazul acneilorjuvenile.C 5.9TRATAMENTUL HIPERHIDROZEI AXILARECU TOXINA BOTULINICÃRaluca Popescu, C.M. Popescu, Ioana Simian, MariaDumitrescu, Nectara Mitroi, Ana Maria Vlad, Corina MagduClinica I Dermatologie, Spitalul Clinic ColentinaHiperhidroza axilarã poate influenþa semnificativcalitatea vieþii celor afectaþi. Toxina botulinicã este unuldintre tratamentele eficace ale acestei afecþiuni.Doza uzualã este <strong>de</strong> 200 UI toxinã botulinicã/axilã,administratã intra<strong>de</strong>rmic în 10-12 puncte, dupã i<strong>de</strong>ntificareaºi marcarea zonei în care hiperhidroza estemaximã. Dupã 14 zile, pacienþii sunt reevaluaþi ºi, dacãeste necesar, se reinjecteazã ariile care au rãmas active.Injectarea corectã face ca <strong>de</strong>bitul <strong>de</strong> sudoare sã se reducãla 25-30% din cel iniþial. Efectul <strong>de</strong> blocare al sudoraþieipoate dura între 4 ºi 12 luni.Reacþiile adverse sunt foarte rare, iar tratamentul estefoarte bine tolerat, cel mai important factor limitativrãmânând costul.C 5.10TERAPIA MODERNÃ A ULCERAÞIILOR CUTANATECRONICE: CONSIDERAÞII ASUPRA A DOUÃCAZURI CLINICESonia Bãdulici*, I. Ne<strong>de</strong>lcu**, Mariana Stoicescu**, Elena Baron*** Spitalul Clinic Colentina, Bucureºti, Ambulatoriul <strong>de</strong> specialitate** Spitalul Clinic Colentina, Bucureºti, Clinica Dermatologie IIScopul studiului: <strong>de</strong>monstrarea eficienþei pansamentelorhidroactive în terapia ulcerelor cronice <strong>de</strong> gambã.Pacienþi, materiale ºi meto<strong>de</strong>: douã paciente în vârstã <strong>de</strong>peste 70 <strong>de</strong> ani cu aceastã patologie au fost luate înstudiu respectând protocolul <strong>de</strong> îngrijire a unui ulcer <strong>de</strong>gambã. Acesta a constat în: spãlare, clãtire, ºtergereagambelor, spaþiilor interdigitale ºi a plãgii; anestezierelocalã, în<strong>de</strong>pãrtarea þesuturilor moarte prin <strong>de</strong>tersiemecanicã, aplicarea pansamentului primar (pansamentpoliacrilat poliabsorbant în faza <strong>de</strong> curãþare sau <strong>de</strong>tersieautoliticã ºi ulterior pansament hidrocoloidal în faza <strong>de</strong>granulaþie epitelizare), pansament secundar (compresãabsorbantã neþesutã), fixare ºi contenþie elasticã, înfuncþie <strong>de</strong> caz. Urmãtorii parametrii, exprimaþi procentual,au fost urmãriþi în dinamicã: prezenþa necrozei,a <strong>de</strong>pozitelor <strong>de</strong> fibrinã, granulaþia, epitelizarea.Marginile plãgii ºi tegumentele periulceroase au fosttratate în funcþie <strong>de</strong> aspectul clinic.Rezultate: evoluþia celor douã cazuri dupã aproximativºase sãptãmâni a fost favorabilã (70%, respectiv 40%epitelizare).Concluzii: în cazurile prezentate, datoritã îngrijirilorlocale corecte cu pansamente hidroactive, evoluþia a fostspectaculoasã, obþinându-se vin<strong>de</strong>carea într-o perioadãmedie <strong>de</strong> 12 sãptãmâni (vechimea plãgilor fiind <strong>de</strong>cca 4 ani în primul caz, iar în cel <strong>de</strong>-al doilea <strong>de</strong>cca 11 ani). Factorii esenþiali în obþinerea rezultatelor aufost atât respectarea mãsurilor igieno-dietetice cât ºitratamentul etiologic corespunzãtor (medicamentos ºicompresiv).C 5.11TERAPIA CU ALCALOIZI ÎN SARCOMUL KAPOSI– REFERIRI PE MARGINEA UNUI CAZ CLINIC –Maria Rotaru*, Gabriela Iancu*, Alexandra Cipãian*** Facultatea <strong>de</strong> Medicinã “V. Papilian” Sibiu, Clinica <strong>de</strong> Dermatologie,** Clinica <strong>de</strong> Oncologie, Spitalul Clinic Ju<strong>de</strong>þean SibiuIntroducere: Schemele terapeutice utilizate în sarcomulKaposi (SK) variazã în funcþie <strong>de</strong> forma clinicã <strong>de</strong> boalã:radioterapie, diatermocoagulare, chimioterapie, crioterapie,terapie cu Interferon. Cu toate cã este recunoscutãetiologia viralã a sarcomului Kaposi (virusulherpetic tip 8) terapiile antivirale utilizate nu au reuºit sãinfluenþeze evoluþia bolii. Utilizarea chimioterapieisistemice se recomandã mai frecvent pacienþilor cu SKforma sidaticã ºi africanã. Alcaloizii sunt agenþichimioterapici eficienþi care sunt recomandaþi ca a 2-alinie terapeuticã pentru forma sidaticã <strong>de</strong> SK, curezultate foarte bune.Prezentare caz: Prezentãm cazul unui pacientdiagnosticat cu sarcom Kaposi forma mediteraneanã, culeziuni la nivelul membrelor inferioare ºi a braþuluistâng. La internare pacientul prezenta asociat limfe<strong>de</strong>mal membrului inferior drept. Schema terapeuticã aleasã afost diatermocoagularea leziunilor nodulare ºi chimioterapiesistemicã (Farmorubicinã, Bleomicinã ºi Vincristinã)– 4 serii <strong>de</strong> tratament. Datoritã neurotoxicitãþiiVincristinei, se întrerupe terapia cu FBV ºi se introduceInterferonul – 4 luni. Ca urmare a apariþiei <strong>de</strong> leziuni noi,schema terapeuticã este reevaluatã: dupã 14 sedinþe <strong>de</strong>radioterapie se introduce terapia cu Paclitaxel ce a<strong>de</strong>terminat remisia completã a leziunilor cutanate ºireducerea limfe<strong>de</strong>mului. În prezent, dupã 1 an <strong>de</strong> lastoparea terapiei, pacientul este în remisie, fiind subsupraveghere <strong>de</strong>rmato-oncologicã.Concluzii. Terapia cu alcaloizi (Paclitaxel) este o terapieutilizatã mai ales la pacienþii cu SK forma sidaticã. Încazul prezentat mai sus am obþinut rezultate foarte buneîn tratamentul SK forma mediteraneanã, cu leziunidiseminate, evolutive.31
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4C 4. Sesiunea Actualitãþi terapeutice C 5.1-C 5.14C 5.12C 5.14TERAPIA FOTODINAMICà – O VARIANTÃESTETICà ªI EFICIENTà DE TRATAMENTAL CARCINOAMELOR CUTANATERodica Cosgarea, Mirela Susan, Simona ªenilãClinica Dermatologie, U.M.F. ”Iuliu Haþieganu” Cluj-NapocaTerapia fotodinamicã reprezintã o metodã nechirurgicalãpentru tratamentul carcinomului cutanatnonmelanomatos precum ºi al leziunilor precanceroaseºi se realizeazã prin combinarea unei substanþe fotosensibilizanteaplicate pe leziuni cu expunerea la luminãroºie.Prezentãm efectul terapeutic al acestei meto<strong>de</strong> asupra a17 leziuni <strong>de</strong> carcinom bazocelular i<strong>de</strong>ntificate la 12pacienþi cu vârsta cuprinsã între 51-82 <strong>de</strong> ani, 9 leziuni<strong>de</strong> carcinom formã superficialã ºi 8 leziuni <strong>de</strong> carcinomnodular confirmate prin biopsie din leziune înainte <strong>de</strong>PDT. În 58.82% din cazuri leziunile au fost localizatefacial iar restul pe trunchi. Protocolul <strong>de</strong> tratament aconstat din douã ºedinþe <strong>de</strong> PDT la interval <strong>de</strong> o lunã,realizate prin aplicarea pe leziune a substanþei fotosensibilizante5-ALA în concentraþie 20%, ocluziv, cu2 ore înainte <strong>de</strong> terapie, urmatã <strong>de</strong> expunere la luminãroºie, lampã PDT Medisun Dynalux 700, doza <strong>de</strong>37 J/cm 2 , timp <strong>de</strong> expunere 15 min. Reevaluarea s-afãcut la 3 luni <strong>de</strong> la ultima ºedinþã PDT cu urmãtorulrezultat: 15 leziuni, 88%, au prezentat remisie completãiar restul <strong>de</strong> 2, un carcinom bazocelular superficial ºiunul nodular, cu remisie parþialã necesitând a treiaºedinþã <strong>de</strong> PDT. Rezultatele estetice au fost maxime iarconfortul nechirurgical oferit <strong>de</strong> aceastã metodãterapeuticã au <strong>de</strong>terminat pacientul sã o aleagã.EFICIENÞA PREPARATULUI TOPIC LAMISIL ÎNTRATAMENTUL TINEA PEDISAdina Alexandru*, Dana Nica*, Anca Teodor*, CarmenSãlãvãstru*, Maria-Magdalena Constantin*, G-S. Þiplica*,V. Feier*** U.M.F. „Dr. Carol Davila“, Bucureºti, ** U.M.F. „Victor Babeº“, TimiºoaraTinea pedis reprezintã o infecþie <strong>de</strong>rmatofiticã frecventã,cu evoluþie cronicã, tendinþã la recurenþe si forme clinicediferite. Tratamentul local antifungic este indicat inmajoritatea cazurilor, terbinafina fiind agentul topic cueficienþa cea mai mare, obþinându-se o vin<strong>de</strong>care mairapidã <strong>de</strong>cât în cazul altor agenþi antifungici aplicaþilocal.În cadrul programului „Sãnãtate pânã în vârful<strong>de</strong>getelor“ <strong>de</strong>sfãºurat în perioada iulie-octombrie <strong>2009</strong>s-a efectuat monitorizarea clinicã a peste 500 <strong>de</strong> pacienþidiagnosticaþi cu tinea pedis, forme clinice diferite(interdigitalã, hiperkeratozicã, exudativã). Programuls-a <strong>de</strong>sfãºurat în colaborare cu medici <strong>de</strong>rmatologi dintoatã þara ºi a urmãrit evoluþia pacienþilor trataþi cuLamisil <strong>de</strong>rmgel, cremã sau spray 1%, 1 aplicaþie/zitimp <strong>de</strong> o sãptãmânã. Protocolul <strong>de</strong> monitorizare s-a<strong>de</strong>sfãºurat pe durata a 21 <strong>de</strong> zile ºi a inclus urmãrirearãspunsului terapeutic ºi apariþia eventualelor reacþiiadverse.Rezultatele acestei monitorizãri clinice confirmã eficienþapreparatului topic Lamisil în tratamentul tineapedis.C 5.13TERAPIE ANTI-AGEING CU EFICACITATEDOVEDITÃSuciu Liana, Patriche-Benga LoredanaSpitalul Clinic <strong>de</strong> Urgenþã BraºovSURPRIZÃ! Autorul cere acordul <strong>de</strong> a nu <strong>de</strong>zvãlui date<strong>de</strong>spre conþinutul lucrãrii pânã la congres.32
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, C 6. Sesiuneapentru rezi<strong>de</strong>nþi „Acad. ªt. Gh. Nicolau“ C6.1-C6.12C 6. SESIUNEA PENTRU REZIDENÞI„ACAD. ªTEFAN GHEORGHE NICOLAU“Sâmbãtã 14 noiembrie <strong>2009</strong>orele 09:00–10:30Sala Europa 1Prezidiu:Prof. Dr. Virgil FeierProf. Dr. Alexandru TãtaruProf. Dr. George-Sorin ÞiplicaC 6.1HERPES ZOSTER – PREZENTARE DE CAZ ªIEVALUAREA COMPARATIVà A POSIBILITÃÞILORDE TRATAMENTRoxana TãnaseDermatologie Secþia I, Spitalul Clinic Colentina, BucureºtiPacientul în vârstã <strong>de</strong> 64 <strong>de</strong> ani se prezintã pentru cefaleecu caracter lancinant <strong>de</strong> aproximativ 2 zile ce nu a cedatla analgezicele obiºnuite. Din antece<strong>de</strong>nte reþinem HTAºi DZ tip 2. Obiectiv: alodinie a frunþii, <strong>de</strong> partea stângãºi câteva macule. S-a instituit tratament cu Aciclovir 800mg x 5 /zi, analgezice narcotice ºi Aciclovir crema 5%.Evoluþia a fost spre apariþia papulelor ºi veziculelor.Pleoapele erau e<strong>de</strong>matoase ºi din a 3-a zi a apãrutsecreþie la nivelul ochiului. Consultul oftalmologic aconfirmat diagnosticul <strong>de</strong> conjunctivitã herpeticã.Durerea cu care pacientul s-a prezentat nu s-a remis întotalitate sub tratamentul administrat. La 3 sãptãmâni,consultul neurologic a pus diagnosticul <strong>de</strong> nevralgiepostherpeticã ºi <strong>de</strong> <strong>de</strong>presie ºi i s-au recomandat anti<strong>de</strong>presiveºi anticonvulsivante. Dupã 3 luni, pacientulera încã sub acest tratament.Datoritã frecvenþei crescute a nevralgiei postherpetice lapersoanele peste 50 ani ºi mai ales la cei cu zosteroftalmic se indicã iniþierea terapiei antivirale.Valaciclovirul reduce durata nevralgiei postherpeticemai rapid <strong>de</strong>cât Aciclovirul – care are efect similarFamaciclovirului. Adãugarea prednisonului îmbunãtãþeºtecalitatea vieþii (durerea acutã, insomnia). Nevralgiapostherpeticã poate fi controlatã cu Gabapentin, EMLA,Lidocaina crema 5%, analgezice opioi<strong>de</strong>, anti<strong>de</strong>presivetricilclice (Amitriptilina, Nortriptilina). Terapia topicãeste exhaustiv folositã. Aceasta ar trebui rezumatã lacomprese ume<strong>de</strong> cu antiseptic sau Calaminã ºi nuantivirale care nu au niciun efect sau antibiotice date înscop preventiv asociate uneori cu corticosteroizi.Vaccinarea cu virus viu, atenuat este indicatãpersoanelor peste 60 ani sau celor care vor iniþiacorticoterapie <strong>de</strong> lungã duratã sau terapii biologice.C 6.2CRIPTOCOCOZà CUTANATà MOLLUSCUMCONTAGIOSUM-LIKE LA UN PACIENTCU MENINGO-ENCEFALITà CRIPTOCOCICÃPE FONDUL IMUNODEPRESIEI HIVL. Vlãdãu, E. Ungureanu, C. Matei, M. Tampa, C. Socoliuc,I. Ne<strong>de</strong>lcuClinica <strong>de</strong> Dermatologie II a Spitalului Clinic ColentinaPacientul C.I. s-a prezentat în Clinica <strong>de</strong> Boli Infecþioasepentru comã profundã, erupþie eritemato-papuloerozivãdiseminatã la nivelul corpului, febrã 39 O C.Istoric: patologia actualã a <strong>de</strong>butat în urmã cu 2 lunicând a fost diagnosticat cu TBC pulmonar; ulteriorstarea generalã s-a <strong>de</strong>gradat progresiv evoluând cuvãrsãturi, tulburãri <strong>de</strong> echilibru, impotenþã funcþionalã,erupþie eritemato-papulo-erozivã diseminatã ºi în finalcomã.La examenul clinic s-a observat pacient comatos, staregeneralã gravã, tegumente pali<strong>de</strong>, mucoase uscate,limba saburalã, micropolia<strong>de</strong>nopatie generalizatã,sistem muscular lipsit <strong>de</strong> tonus, sensibilitate simobilitate absente, redoare a cefei. Local: erupþiealcatuitã din papule ombilicate cu diametre variabile,între 0,5–1 cm, bine <strong>de</strong>limitate, <strong>de</strong> culoarea pielii,consistenþã elasticã, unele ulcerate central diseminate lanivelul trunchiului, membrelor si feþei.Analizele <strong>de</strong> laborator au indicat imuno<strong>de</strong>presie celularãseverã (leucopenie cu limfopenie), anemie normocromãnormocitarã, serologie HIV1,2 pozitive iarculturile din LCR au evi<strong>de</strong>nþiat Cryptococus Neoformans.Biopsia cutanatã efectuatã a confirmatdiagnosticul <strong>de</strong> criptococozã cutanatã.Diagnosticul final a fost acela <strong>de</strong> meningo-encefalitãcriptococicã pe fondul imuno<strong>de</strong>presiei HIV însoþitã <strong>de</strong>criptococozã cutanatã, forma molluscum contagiosumlike.Concluzia care este <strong>de</strong>sprinsã dupã aceastã prezentare<strong>de</strong> caz este aceea legatã <strong>de</strong> utilitatea colaborãriimultidisciplinare ºi <strong>de</strong> necesitatea <strong>de</strong>rmatologului <strong>de</strong> acunoaºte cât mai multe aspecte medicale întrucât pieleapoate fi consi<strong>de</strong>ratã <strong>de</strong>seori oglinda unei suferinþeinterne.33
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, C 6. Sesiuneapentru rezi<strong>de</strong>nþi „Acad. ªt. Gh. Nicolau“ C6.1-C6.12LEISHMANIOZA CUTANATÃAdina ªerban, Mihaela MoisaSpitalul Clinic Colentina, BucureºtiC 6.3Leishmanioza este o parazitozã cauzatã <strong>de</strong> protozoare ceaparþin genului Leishmania, transmise la om prinînþepãtura unor þânþari infectaþi din clasa Phlebotomus ºiLutzomya. Se cunosc diferite forme (cutanatã, mucocutanatã,visceralã) ale acestei boli. Leishmaniozacutanatã intereseazã în exclusivitate tegumentul ºi esteen<strong>de</strong>micã în numeroase regiuni geografice, clasificatãtradiþional ca leishmaniozã a Lumii Noi sau a LumiiVechi.Prezentãm cazul unui pacient <strong>de</strong> 59 <strong>de</strong> ani ce seinterneazã în clinica noastrã pentru multiple leziuninodulo-ulcerate diseminate la nivelul trunchiului ºimembrelor, apãrute în urmã cu 2 luni dupã terminareaunei excursii în Oriental Mijlociu. La examenul clinic nus-au <strong>de</strong>pistat a<strong>de</strong>nopatii, hepatosplenomegalie, febrãsau afectare mucoasã. Investigaþiile paraclinice nu au<strong>de</strong>celat modificãri patologice.Examenul histopatologic a evi<strong>de</strong>nþiat modificãri compatibilecu leishmanioza cutanatã, dar în absenþacorpilor Leishman-Donovan nu s-a putut stabili undiagnostic <strong>de</strong> certitudine, <strong>de</strong> aceea s-a efectuat coloraþiaGiemsa ce a pus în evi<strong>de</strong>nþã prezenþa amastigoþilor.Corelând datele epi<strong>de</strong>miologice, clinice ºi histopatologicese iniþiazã diagnosticul <strong>de</strong> leishmaniozã cutanatãa Lumii Vechi ºi se instituie tratament sistemic cuKetoconazole 400 mg/zi – 60 zile ºi topic Rifampicina 2apl/zi, corelat cu excizia chirurgicalã a leziunilor maimari <strong>de</strong> 3 cm. Evoluþia a fost favorabilã.O datã cu <strong>de</strong>zvoltarea turismului în zone en<strong>de</strong>mice, acrescut numãrul pacienþilor cu leishmanioza atât înclinicile <strong>de</strong> boli tropicale cât ºi clinicile <strong>de</strong> <strong>de</strong>rmatologiegeneralã.C 6.4ERUPÞIA POLIMORFà DE SARCINÃGeorgiana Mihãilã*, Elena Ciubotariu*, Alina Alupoaei*,Andreea Molodoi**, Liliana Foia***, Delia Ciobanu****,Daciana Elena Brãniºteanu****** Clinica Dermatologicã, Spitalul Clinc <strong>de</strong> Urgenþe “Sf. Spiridon”, Iaºi** Compartimentul <strong>de</strong> Dermatologie, Spitalul Municipal <strong>de</strong>Urgenþã Roman*** Disciplina <strong>de</strong> Biochimie, U.M.F. „Gr. T. Popa” Iaºi**** Disciplina <strong>de</strong> Anatomie Patologicã, U.M.F. „Gr. T. Popa” Iaºi***** Disciplina <strong>de</strong> Dermatologie, U.M.F. „Gr. T. Popa” IaºiErupþia polimorfã <strong>de</strong> sarcinã este o afecþiune relativfrecventã, cu o inci<strong>de</strong>nþã <strong>de</strong> 1:160–1:240, <strong>de</strong> etiologienecunoscutã, benignã, auto-limitatã, fãrã recidivã lasarcinile urmãtoare.Dat fiind inci<strong>de</strong>nþa crescutã, simptomatologia importantãºi posibilitãþile terapeutice limitate prezentãmcazul unei paciente <strong>de</strong> 29 <strong>de</strong> ani cu o sarcinã în evoluþie<strong>de</strong> 32 <strong>de</strong> sãptãmâni, primiparã, care s-a internat înClinica Dermatologicã din Iaºi pentru o erupþie <strong>de</strong> tiperitemato-papulos, cu rare cocar<strong>de</strong>, pruriginoasãlocalizatã iniþial pe flancurile abdominale, apoi pecoapse, gambe ºi braþe, cu distribuþie simetricã,evoluând <strong>de</strong> o sãptãmânã. Bolnava prezenta striaegravidarum datoritã creºterii pon<strong>de</strong>rale importante(35 kg), în special în al treilea trimestru <strong>de</strong> sarcinã.Examenele paraclinice au fost în limite normale, iarexamenul histopatologic al biopsiei cutanate lezionale aevi<strong>de</strong>nþiat spongiozã ºi infiltrat inflamator în <strong>de</strong>rmulsuperior ºi mijlociu cu limfocite, histiocite ºi eozinofile.Diagnosticul <strong>de</strong> erupþie polimorfã <strong>de</strong> sarcinã s-a bazat peaspectul clinic, evaluarea paraclinicã ºi a fost confirmat<strong>de</strong> examenul histopatologic.Suprapunerea unei <strong>de</strong>rmatoze peste sarcinã a impussupravegherea atentã a acesteia ºi administrarea cuprecauþie a tratamentului datoritã potenþialului riscteratogen a anumitor clase <strong>de</strong> medicamente, în special laaceasta pacientã care avea în antece<strong>de</strong>nte istoric <strong>de</strong> avortterapeutic dupã consumul <strong>de</strong> medicamente cuteratogenitate doveditã.Modificãrile la nivel cutanat în cursul sarcinii suntmultiple ºi complexe. Erupþia polimorfã <strong>de</strong> sarcinã este<strong>de</strong>seori clinic dificil <strong>de</strong> diagnosticat datoritã aspectuluiînºelãtor al leziunilor cutanate. Erupþia polimorfã <strong>de</strong>sarcinã este manifestarea impactului dintre terenulalergic ºi terenul gravidic, factorul favorizant putând fiprogesteronul endogen.C 6.5SCLERODERMIE SISTEMICà ÎNSOÞITÃDE AFECTARE CUTANATà SEVERÃAdina Mihaela Mãrgãritescu*, Gloria Suciu*, R. Ionescu**,Oana Irina Atanasiu**, Doina Niþescu**, C. Tãnãsescu** Dermatologie I, Spitalul Clinic Colentina,** Medicinã Internã II, Spitalul Clinic Colentina)Pacientã în vârstã <strong>de</strong> 40 <strong>de</strong> ani, diagnosticatã cu„Sclero<strong>de</strong>rmie sistemicã” ºi HTA primarã, grad 2 în anul2005, se prezintã pentru accentuarea sindromuluireumatoid, asociind placar<strong>de</strong> dure, dureroase <strong>de</strong>calcinozã, localizate la nivel troncular, în regiuneaperinealã, la nivelul coatelor ºi genunchilor, palmelor ºiplantelor.A urmat tratament cu Medrol ºi Ciclofosfamidã pânã înianuarie <strong>2009</strong>, când s-a <strong>de</strong>cis oprirea tratamentului. Dinantece<strong>de</strong>ntele personale patologice reþinem 2 avorturispontane ( la 3 luni ºi jumãtate).Examen clinic:- facies <strong>de</strong> „icoanã bizantinã”, teleangectazii malarexerostomie, xeroftalmie;34
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, C 6. Sesiuneapentru rezi<strong>de</strong>nþi „Acad. ªt. Gh. Nicolau“ C6.1-C6.12- tegumente infiltrate, lucioase, cu ulceraþii dureroaseale vârfurilor <strong>de</strong>getelor (rat bite ulcer);- placar<strong>de</strong> dure, dureroase <strong>de</strong> calcinozã subcutanatã,cutanatã ºi tendinoasã, acoperite <strong>de</strong> cruste hematice ºimelicerice, unele suprainfectate, cu localizãri multipleºi dimensiuni variabile între l cm → 5 cm;- 2 formaþiuni dure, rotund ovalare, imprecis <strong>de</strong>limitate,cu diametrul <strong>de</strong> 6-7 cm, situate pe faþa anteromedialãa coapsei drepte;- Fenomen Raynaud important, sever.Examenele paraclinice au i<strong>de</strong>ntificat <strong>de</strong>puneri calcaresubcutanate în zona limitrofã a articulaþiilor cotului,bilateral, multiple macrocalcificãri intramamare diseminatebilateral, fãrã semnificaþie neoplazicã, ºicalcificãri subcutanate ºi intramusculare la nivelulcoapsei drepte.Tranzitul baritat a evi<strong>de</strong>nþiat un esofag hipoton,aperistaltic, „<strong>de</strong> sticlã”, iar consultul neurologic aconfirmat faptul cã simptomatologia <strong>de</strong> tip algicoparesteziceste rezultatul modificãrilor trofice severe, curãspuns asupra nervilor periferici.Evaluãrile clinice ºi paraclinice au însumat criteriile <strong>de</strong>diagnostic ale unei sclero<strong>de</strong>rmii sistemice cu SindromCREST.Terapie: calciu blocante, vasodilatatoare, miorelaxante,antialgice ºi antiinflamatorii.Concluzii: - evoluþia fulgerãtoare a leziunilor cutanate încondiþiile unei atingeri viscerale mo<strong>de</strong>rate.- terapia imunosupresoare ºi cortizonicã a fost sistatã,þinându-se cont <strong>de</strong> contextul afectãrii sistemice.- agravarea sclero<strong>de</strong>rmiei nu poate fi limitatã sauprezisã, modificând în mod dramatic calitatea vieþiipacientei.C 6.6AFECTAREA UNGHIALà ÎN PSORIAZIS- CORELAÞII CLINICOPATOLOGICEAdina Dobriþoiu*, Andra Muscalu*, C. Belmega**, CristinaTibârna*, Rozalia Olsavszky** Spitalul Clinic Colentina, Clinica I Dermatologie,** Spitalul Clinic <strong>de</strong> Urgenþã “Sfântul Pantelimon” FocºaniDistrofia unghialã este prezentã la peste 50% dinbolnavii cu psoriazis ºi este întâlnitã în aproape toatecazurile cu afectare articularã asociatã. Ea poate ficonsi<strong>de</strong>ratã un marker <strong>de</strong> gravitate a bolii existând oproporþionalitate directã între durata <strong>de</strong> evoluþie aleziunilor cutanate, severitatea lor ºi afectarea unghialã.Aspectul clinic al leziunilor unghiale este variat înfuncþie <strong>de</strong> componenþa unghialã afectatã.Prezentãm cazuistica proprie stabilind o corelaþie întreaspectul leziunilor unghiale, extensia leziunilor cutanateºi prezenþa afectãrii articulare.C 6.7LICHEN PLAN EROZIV ªI ULCERAT(LEZIUNI MUCOASE ªI CUTANATE) ASOCIATCU HEPATITà CRONICà PERSISTENTêI PANCITOPENIEElda Ziu*, **, Mihaela Boghiu**, Tatiana Dragomir**,R.-V. Lupuºoru**, Zenaida Petrescu*, *** Clinica Dermatologicã, Spitalul Clinic Ju<strong>de</strong>þean <strong>de</strong> Urgenþã„Sf. Spiridon”, Iaºi** Universitatea <strong>de</strong> Medicinã ºi Farmacie „Gr. T. Popa”, IaºiLichenul plan eroziv ºi ulcerat este o variantã rarã <strong>de</strong>boalã caracterizatã prin leziuni erozive ale mucoaselorºi, mai rar, leziuni ulcerative palmo-plantare.Caz clinic: Pacientã <strong>de</strong> sex feminin, 54 <strong>de</strong> ani, din mediulurban, se prezintã pentru leziuni leucoplazice ºi erozivebucale, leziuni papulo-scuamoase palmo-plantare, ulceraþiiperiunghiale la picioare ºi modificãri unghiale lahalucele stâng. Afecþiunea a <strong>de</strong>butat în urmã cu 2 luniprin apariþia leziunilor palmo-plantare ºi digitale. Nus-a remarcat atingerea bucalã care nu se însoþea <strong>de</strong>simptomatologie subiectivã. Din antece<strong>de</strong>ntele personalepatologice notãm hepatitã cronicã persistentã,hipertensiune arterialã, evoluând <strong>de</strong> 10 ani. Examenulclinic general ºi pe aparate evi<strong>de</strong>nþiazã splenomegalie ºivalori tensionale <strong>de</strong> 200/90 mmHg. Examenul local: peflancurile abdomenului ºi în regiunea axilarã se remarcãpapule violacee, mici, plane, poligonale, strãlucitoare,grupate în mici plãci. La nivelul pumnului se gãsescpapule <strong>de</strong> dimensiuni mai mari. La palme ºi tãlpi suntleziuni papulo-scuamoase grupate ºi singulare cuscuamã groasã, a<strong>de</strong>rentã, iar periunghial ºi spre vârful<strong>de</strong>getelor <strong>de</strong> la picioare existã leziuni ulcerativeneregulate. Unghia halucelui stâng este dispãrutãparþial, la bazã fiind doar un rest subþiat din lamã.Investigaþiile paraclinice: pancitopenie severã, creºtereauºoarã a bilirubinei directe ºi scã<strong>de</strong>rea Fe seric.Antigenul HBs, anticorpii anti-HBc ºi anti-HVC sunt înlucru. Ecografia abdominalã evi<strong>de</strong>nþiazã ficatul înlimtele superioare ale normalului ºi splenomegalie. Lapuncþia sternalã se evi<strong>de</strong>nþiazã o mãduvã hipoplazicã cuseria eritroblasticã cu aspect hipocrom, seriagranulocitarã hipoplazicã ºi seria megacariocitarãsãracã.Particularitatea cazului constã în prezenþa <strong>de</strong> eroziunimucoase ºi ulceraþii cutanate ºi asocierea cu altemanifestãri autoimune.35
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, C 6. Sesiuneapentru rezi<strong>de</strong>nþi „Acad. ªt. Gh. Nicolau“ C6.1-C6.12C 6.8UN CAZ CLINIC DE LICHEN PLAN HIPERTROFICEXTINS ASOCIAT CU LUPUS ERITEMATOSCRONIC DISCOIDCosmina ªandorU.M.F. Cluj , Disciplina DermatologieLichenul plan (LP) este o <strong>de</strong>rmatozã inflamatorie cronicãsau acutã afectând pielea ºi/sau mucoasele. Apare maifrecvent la vârsta adultã. Majoritatea cazurilor suntidiopatice, dar este evi<strong>de</strong>nt cã imunitatea mediatãcelular joacã un rol major. Existã mai multe forme clinice:anular, bulos, hipertrofic, liniar, ulcerativ ºi plano-pilar.Lichenul plan hipertrofic este caracterizat prin plãcihiperkeratozice, pruriginoase cu distribuþie prepon<strong>de</strong>rentacralã ºi simetricã.Prezentãm cazul unui pacient în vârstã <strong>de</strong> 57 <strong>de</strong> anicunoscut, <strong>de</strong> aproximativ 30 <strong>de</strong> ani, cu lupus eritematoscronic, actualmente inactiv clinic, care se prezintã pentruapariþia în urmã cu aproximativ 15 ani a unor plãcihiperkeratozice cu aspect veruciform, pruriginoase,dispuse la nivelul feþelor dorsale ale mâinilor, picioarelorºi pe feþele extensorii ale antebraþelor ºi gambelor.Aspectul histologic este sugestiv pentru un lichen planhipertrofic.Prezentãm cazul pentru forma particular <strong>de</strong> extensivã alichenului plan ºi pentru asocierea, cre<strong>de</strong>m întâmplãtoare,cu un mai vechi lupus eritematos cronic, înprezent inactiv, cu plãci cicatriciale.C 6.9PYODERMA GANGRENOSUM LA O PACIENTÃDIALIZATà – PREZENTARE DE CAZElena Ciubotariu*, Georgiana Mihãilã*, Alina Alupoaei*,D. Ferariu**, Mirela Cherciu*, Daciana Elena Brãniºteanu**** Clinica Dermatologicã, Spitalul Clinic <strong>de</strong> Urgenþe “Sf. Spiridon”, Iaºi** Disciplina <strong>de</strong> Anatomie Patologicã, U.M.F. „Gr. T. Popa” Iaºi*** Disciplina <strong>de</strong> Dermatologie, U.M.F. „Gr. T. Popa” IaºiPyo<strong>de</strong>rma gangrenosum este o afecþiune cutanatãulcerativã <strong>de</strong> etiologie incertã, încadratã în grupul<strong>de</strong>rmatozelor neutrofilice. Date epi<strong>de</strong>miologice certelipsesc, dar jumãtate din cazuri apar pe fondul unorafecþiuni sistemice (vasculite, boalã inflamatorieintestinalã, limfoame, leucemii, hepatite, poliartritãreumatoidã). Diagnosticul este dificil, frecvent realizându-seprin exclu<strong>de</strong>rea altor cauze ale leziunilorcutanate ulcerative.Leziunile afecteazã <strong>de</strong> obicei membrele inferioare ºitrunchiul. Aspectul clinic variat a impus realizarea uneiclasificãri, care inclu<strong>de</strong> patru forme clinice <strong>de</strong> pyo<strong>de</strong>rmagangrenosum: ulcerativã, pustuloasã, buloasã ºi vegetativã.Doar ultimele trei forme clinice din aceastãclasificare nu asociazã o boalã <strong>de</strong> fond.Prezentãm cazul unei paciente în vârstã <strong>de</strong> 62 <strong>de</strong> ani dinmediul urban la care pyo<strong>de</strong>rma gangrenosum ulcerativãa apãrut pe fondul unui diabet zaharat tip 2 insulinotratataflat în stadiul complicaþiilor micro-angiopatice.Bolnava era hemodializatã pentru o insuficienþã renalãstadiul V. La internarea în Clinica Dermatologicã din Iaºipacienta prezenta leziuni ulcerative extinse, necrotice,foarte dureroase la nivelul gambelor. Sub tratament localcu pomezi cicatrizante ulceraþiile s-au închis parþial,aparând însã alte ulceraþii la nivelul gambelor. Examenulhistopatologic a confirmat diagnosticul <strong>de</strong> pyo<strong>de</strong>rmagangrenosum, pentru care s-a recurs la corticoterapiegeneralã în doze medii, cu reducerea lentã a dozei ºimenþinerea unei doze <strong>de</strong> întreþinere. Evoluþia bolii a fostlent favorabilã, grevatã <strong>de</strong> suprainfecþiile bacterienefrecvente ºi <strong>de</strong> severele comorbiditãþi.Apariþia pyo<strong>de</strong>rmei gangrenosum la pacienþi dializaþinu a mai fost raportatã pânã acum în literatura <strong>de</strong>specialitate. Bolnava rãmâne în continuare sub supravegheremedicalã în ve<strong>de</strong>rea stabilirii conduitei terapeutice,dar ºi pentru <strong>de</strong>pistarea cât mai precoce a unoreventuale asocieri cu hemopatii maligne sau neoplazii.C 6.10TOFI GUTOSI CA PRIMA MANIFESTARE A GUTEI– PREZENTARE DE CAZAlina Elena Puºcoi, Mihaela Panduru, Carmen Maria Sãlãvãstru,G.-S. ÞiplicaClinica II Dermatologie, Spitalul Clinic ColentinaPrezentãm cazul unui pacient în vârstã <strong>de</strong> 70 <strong>de</strong> ani carese prezintã pentru multiple formaþiuni nodulare,eritematoase, dureroase spontan ºi la palpare, situate lanivelul articulaþiilor interfalangiene ºi metacarpofalangienepe feþele palmare ºi dorsale ale <strong>de</strong>getelormâinilor. Unele dintre aceste formaþiuni sunt eritematoase,altele sunt ulcerate, exteriorizând un conþinut <strong>de</strong>culoare albã. Anterior prezentãrii în Clinicã, pacientul afost diagnosticat ºi tratat pentru pio<strong>de</strong>rmitã, fãrãameliorare. Analizele <strong>de</strong> laborator efectuate auevi<strong>de</strong>nþiat un sindrom inflamator mo<strong>de</strong>rat cu leucocitozãºi VSH crescut ºi nivel seric al acidului uriccrescut. Pacientul infirmã utilizarea <strong>de</strong> diuretice sau altemedicamente care ar putea fi incriminate în apariþiahiperuricemiei. Biopsia cutanatã efectuatã a evi<strong>de</strong>nþiatinfiltrat inflamator granulomatos ce înconjoarã spaþiiliniare dispuse într-un aranjament radial. Pe parcursul36
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, C 6. Sesiuneapentru rezi<strong>de</strong>nþi „Acad. ªt. Gh. Nicolau“ C6.1-C6.12internãrii pacientul a urmat tratament cu antiinflamatoarenesteroidiene, terapie uricozuricã cu Allopurinol100 mg pe zi ºi protecþie gastricã, evoluþia fiindfavorabilã, cu scã<strong>de</strong>rea în dimensiuni a nodulilor,scã<strong>de</strong>rea inflamaþiei ºi a durerii asociate. Coroborareadatelor clinice cu cele paraclinice au susþinutdiagnosticul <strong>de</strong> tofi gutoºi. Prezentãm acest caz datoritãfaptului cã tofii gutoºi reprezintã o manifestare rarã aacestei afecþiuni fiind întâlniþi la mai puþin <strong>de</strong> 10% dintrepacienþii cu gutã.C 6.11MELANOMUL PRIMAR MULTIPLU LA UN PACIENTFÃRÃ ISTORIC FAMILIAL DE MELANOMSAU “NEVI DISPLAZICI”Oxana Þãran, V. Trifu, Monica Dãrmãnescu, Rodica Sotcan,Cecilia Enescu, Andreea Stancu, D. Popescu, MarcelaPoenaru, Adina SalagianuDermatologie, Spitalul Clinic <strong>de</strong> Urgenþã Militar Central “Dr. Carol Davila”,BucureºtiÎn 1978 Clark ºi colaboratorii lui au publicat lucrarea„Origin of Familial Malignant Melanomas fromHereditable Melanocytic Lesions. ‘The B-K MoleSyndrome’’’, care aduce în atenþie predispoziþia crescutãa pacienþilor cu istoric familial <strong>de</strong> melanom ºi nevimelanocitari atipici <strong>de</strong> a <strong>de</strong>zvolta melanoame multiple.Nevii melanocitari au fost numiþi “nevi displazici” saunevi Clark ºi consi<strong>de</strong>raþi leziuni precursoare melanomuluila persoanele cu predispoziþie geneticã.Raportãm cazul unui pacient <strong>de</strong> sex masculin în vârstã<strong>de</strong> 53 ani, cu fototip 2, fãrã antece<strong>de</strong>nte familiale <strong>de</strong>melanom, afecþiuni imunosupresoare ºi “nevi displazici”,care prezintã numeroase leziuni melanocitare lanivelul trunchiului ºi membrelor.Aspectele clinice ºi <strong>de</strong>rmatoscopice au arãtat prezenþaunui numãr crescut <strong>de</strong> nevi congenitali, nevi Clark ºi treimelanoame.În urma examenului histopatologic s-a constatat ca unuldintre cele trei melanoame s-a <strong>de</strong>zvoltat pe un nevcongenital, iar celelalte doua au aparut „<strong>de</strong> novo”.Dupã excizia chirurgicalã largã a celor trei melanoames-a iniþiat tratamentul imunomodulator cu Interferonalfa 2b.Apariþia concomitentã a celor trei melanoame la unpacient cu multipli nevi melanocitari atipici aduce îndiscuþie teoriile ºi controversele referitoare la „BK MoleSyndrome” (Sindromul nevilor displazici).C 6.12SIFILIS TERÞIAR – CAZURI CLINICEAlina Pîrvu, Alina Ruºinoiu, Maria Magdalena Constantin,Carmen Sãlãvãstru, G.-S. ÞiplicaClinica II Dermatologie, Spitalul Clinic ColentinaSifilisul este o problemã <strong>de</strong> sãnãtate publicã cu un mareimpact actual. Aproximativ 40% din persoanele cuinfecþie latentã vor <strong>de</strong>zvolta complicaþii neurologice ºicardiovasculare, în absenþa tratamentului antibiotic.Neurosifilisul poate sã aparã în orice stadiu (seconsi<strong>de</strong>rã cã 35-40% dintre pacienþii cu sifilis secundarau afectare asimptomaticã a sistemului nervos central).Prezentãm cazurile a 2 pacienþi ce s-au internat acuzândsimptome neurologice, respectiv pentru suspiciune <strong>de</strong>tuberculozã cutanatã.Primul pacient, în vârstã <strong>de</strong> 34 <strong>de</strong> ani, fusese internatpentru crize convulsive generalizate, somnolenþã ºi stareconfuzionalã, fãrã leziuni cutaneo-mucoase în momentulexaminãrii sau relatate <strong>de</strong> pacient în istoric.VDRL ºi TPHA au fost pozitive în ser ºi LCR.Cel <strong>de</strong>-al doilea pacient a fost investigat în serviciulpneumologic <strong>de</strong> specialitate existând suspiciunea <strong>de</strong>tuberculozã pulmonarã, care s-a infirmat în urmainvestigaþiilor efectuate. A fost îndrumat spre ClinicaDermatologie II cu suspiciune <strong>de</strong> tuberculozã cutanatã,pentru stabilirea diagnosticului; în Clinicã s-a prezentatcu o erupþie reprezentatã <strong>de</strong> papule ºi plãci eritematoase,unele ulcerate, acoperite <strong>de</strong> cruste, imprecis <strong>de</strong>limitate,diseminate la nivelul trunchiului ºi membrelor superioare,însoþite <strong>de</strong> leziuni cicatriciale. Investigaþiileparaclinice efectuate (serologie, examinare LCR, biopsiecutanatã) au pledat în final pentru diagnosticul <strong>de</strong> sifilisterþiar cu afectare neurologicã ºi cutanatã.Pacienþii au urmat tratament injectabil cu Penicilinã ºi auavut o evoluþie lent favorabilã a manifestãrilor bolii.37
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, C7. Ses. Dermatochirurgieºi esteticã <strong>de</strong>rmatologicã C7.1-C7.13C 7. SESIUNEA DERMATOCHIRURGIEªI ESTETICÃ DERMATOLOGICÃSâmbãtã 14 noiembrie <strong>2009</strong>orele 14:00–16:00Sala Europa 1Prezidiu:Prof. Dr. Ion ÞoleaProf. Dr. Ioan Ne<strong>de</strong>lcuConf. Dr. Maria RotaruC 7.1LAMBOUL DE TRANSPOZIÞIE – O TEHNICÃ UTILÃÎN RECONSTRUCÞIA CUTANATÃRodica Cosgarea, Simona ªenilã, Daniela PetreanClinica Dermatologie, U.M.F. ”Iuliu Haþieganu” Cluj-NapocaModalitãþile <strong>de</strong> acoperire a <strong>de</strong>fectului cutanat dupãexcizia tumorilor, sunt multiple. Reconstrucþia diferitelorzone la nivelul feþei necesitã o atenþie specialã ºiexperienþã în chirurgia facialã. Lamboul <strong>de</strong> transpoziþiereprezintã una din modalitãþile cele mai convenabileutilizate în reconstrucþia unor zone la nivelul feþei.Prezentãm mai mulþi pacienþi cu tumori cutanatelocalizate la nivel facial la care s-a executat lamboul <strong>de</strong>transpoziþie în una între variantele sale: romboid,bilobat, nazo-labial sau în bandã. Am ales aceastãmetodã în unele situaþii în care lipsa <strong>de</strong> substanþã era<strong>de</strong>stul <strong>de</strong> extinsã, în zone în care laxitatea cutanatã eraredusã, situaþie care impunea acoperirea cu tegument<strong>de</strong>plasat dintr-o zonã limitrofã (exemplu: <strong>de</strong> pe obraz penas). Lamboul <strong>de</strong> transpoziþie permite redirecþionaretensiunii suturii aducând þesut cutanat dintr-o zonã cusurplus sau zonã în care tegumentul poate fi mobilizatmai uºor. Un alt avantaj al lamboului <strong>de</strong> transpoziþie îlreprezintã posibilitatea închi<strong>de</strong>rii plãgilor cu marginilibere(exemplu: pleoape, buzã). Când se aplicã aceastãtehnicã <strong>de</strong> închi<strong>de</strong>re mai existã avantajul cã sutura <strong>de</strong> lanivelul <strong>de</strong>fectului primar, poate fi ascunsã într-o liniecosmeticã un<strong>de</strong> ea se atenueazã foarte mult în timp.Recomandãm aceastã modalitate <strong>de</strong> reconstrucþiecutanatã <strong>de</strong>oarece ea reprezintã o bunã soluþie pentru aacoperi <strong>de</strong>fectul fãrã probleme funcþionale create <strong>de</strong> oeventualã distorsiune a pielii care ar apãrea printr-oînchi<strong>de</strong>re simplã.CARCINOAME MIXTE MULTIPLE ULCERATEªI NODULARE ALE FEÞEI CU REZOLVAREPRIN CHIRURGIE DERMATOLOGICÃA. Tãtaru, A. AvramU.M.F. Cluj-NapocaC 7.2Prezentãm cazul clinic impresionant al unui pacient <strong>de</strong>68 ani, agricultor, care a <strong>de</strong>zvoltat în ultimii 2 ani, ºaptecarcinoame ale feþei, dintre care unul <strong>de</strong> tip eroziv <strong>de</strong> laînceput, rapid extensiv pe o treime a feþei cu coafectareapleoapelor ochiului stâng, unul nodular pe frunte <strong>de</strong>circa 5 cm diametru ºi restul <strong>de</strong> cinci <strong>de</strong> tip clasic plancicatricialdiseminate pe restul feþei ºi <strong>de</strong> dimensiuni <strong>de</strong>pânã la 2 cm.Intervenþia <strong>de</strong> tip chirurgie <strong>de</strong>rmatologicã cu reconstrucþiafeþei ºi pleoapelor s-a realizat pentru zona <strong>de</strong>carcimom ulcerat ºi trei din cele plan-cicatriciale,urmând ca într-o a doua etapã sã fie rezolvate restul.Examenul anatomopatologic a relevat pentru toatetipurile <strong>de</strong> carcinoame mixte, bazo ºi spinocelulare,complet excizate.Am prezentat cazul pentru extensia neobiºnuitã acarcinomatozei ºi dificultatea rezolvãrii sale.C 7.3RECONSTRUCÞIE NAZALÃ PRIN LAMBOURI VYADIACENTE DUPÃ EXCIZIA CHIRURGICALÃA DOUÃ CARCINOAME BAZOCELULARERECIDIVATE DUPÃ ELECTROCOAGULAREªI RADIOTERAPIEV. Trifu*, Monica Dãrmãnescu**, Marcela Poenaru*, CristinaCotruþã*, D. Popescu*, Hana Decean**** Dermatologie, Spitalul Clinic <strong>de</strong> Urgenþã Militar Central „Dr. CarolDavila“ Bucureºti** Dermatologie, I.O.M.C. ”Alfred Rusescu”, Bucuresti*** Dermatologie,U.M.F. “Iuliu Haþieganu”, Cluj-NapocaReconstrucþia la nivelul pirami<strong>de</strong>i nazale dupã exciziatumoralã presupune o înþelegere a anatomiei tridimensionaleaferente ºi a biomecanicii tisulareparticulare la acest nivel. Planificarea preoperatorie ºiacurateþea tehnicii chirurgicale, care þine cont <strong>de</strong>particularitãþile individuale permit rezultate reconstructivecu menþinerea aspectului cosmetic ºi afuncþionalitãþii.Prezentãm abordarea reconstructivã în cazul unorepitelioame bazocelulare situate la baza pirami<strong>de</strong>inazale ºi în apropierea cantusului intern, recidivatedupã repetate electrocoagulãri ºi radioterapie. De38
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, C7. Ses. Dermatochirurgieºi esteticã <strong>de</strong>rmatologicã C7.1-C7.13asemenea, luãm în discuþie planificarea meto<strong>de</strong>ireconstructive etapizate, cu evaluarea þesuturilordonatoare disponibile ºi calitatea acestora (fibroza ºilipsa <strong>de</strong> elasticitate datorate cicatrizãrii postelectroterapieºi radio<strong>de</strong>rmitei) – cu alterarea perfuzieicutanate. S-a impus astfel reconstrucþia în 2 etape culambouri V Y adiacente, cu tensiune minimã la afrontareîn ve<strong>de</strong>rea menþinerii unei presiuni <strong>de</strong> perfuzie optime.Rezultatele estetice ºi funcþionale au fost foarte bune,fãrã complicaþii postoperatorii, cu menþinerea viabilitãþiiîn timp ºi absenþa recidivelor la 3 ani postoperator.C 7.4T-PLASTIA ÎN RECONSTRUCÞIA FACIALÃMonica Dãrmãnescu*, V. Trifu**, Cristina Cotruþã**,D. Popescu**, Rodica Sotcan**, Marcela Poenaru**,Cecilia Enescu*** Dermatologie, I.O.M.C. ”Alfred Rusescu”, Bucureºti** Dermatologie, Spitalul Clinic <strong>de</strong> Urgenþã Militar Central „Dr. CarolDavila“ BucureºtiExcizia chirurgicalã a formaþiunilor tumorale la nivelultegumentelor faciale, cu necesitatea acoperirii <strong>de</strong>fectelorprimare aferente, presupune abilitãþi reconstructiveremarcabile.Lambourile <strong>de</strong> avansare îºi gãsesc utilitatea înreconstrucþia <strong>de</strong>fectelor faciale datoritã suprafeþelorconvexe largi, cu posibilitatea avansãrii tisulare ºicamuflarea liniilor <strong>de</strong> incizie în joncþiunile unitãþilorcosmetice. Avansarea bilateralã, a<strong>de</strong>sea simetricã, pentruînchi<strong>de</strong>rea unui <strong>de</strong>fect circular, cu modificãrile dimensionaleimpuse <strong>de</strong> diametrul acestuia ºi structurileanatomice învecinate, a fost <strong>de</strong>numitã lambou A-T, sauT-plastie.Redistribuirea vectorilor <strong>de</strong> tensiune prin închi<strong>de</strong>rea<strong>de</strong>fectului primar e previzibilã, acest tip <strong>de</strong> lambou fiinduºor <strong>de</strong> adaptat reconstrucþiei în zone adiacentemarginilor libere ºi <strong>de</strong>limitãrilor anatomice.Forma ºi dimensiunile lamboului A-T trebuie adaptatemãrimii ºi localizãrii <strong>de</strong>fectului, cu o evaluare atentã aefectelor vectorilor <strong>de</strong> tensiune ºi evitarea distorsionãriistructurilor învecinate.Ilustrãm aceste concepte reconstructive prin prezentareaa 8 cazuri la care s-a optat pentru T plastie în reconstruirea<strong>de</strong>fectelor cutanate, cu rezultate estetice ºifuncþionale excelente.Acest tip <strong>de</strong> lambou reprezintã o metodã valoroasã înreconstrucþia <strong>de</strong>fectelor cutanate faciale, adaptabilãvariaþiilor dimensionale ºi <strong>de</strong> localizare tumoralã.C 7.5RECIDIVA GIGANTà DE CBC DUPÃELECTROCAUTERIZÃRI MULTIPLE REZOLVATÃCHIRURGICALI. Florea*, S. Popescu, N. Florea*, D. Popescu***,D. M. Ungureanu****, L. Tãnase*, C. Georgescu*****,C. Mitran*, I. Vais** Clinica <strong>de</strong> Dermatologie – Spitalul clinic nr. 1 Craiova** Clinica <strong>de</strong> Radiologie – Spitalul clinic nr. 1 Craiova*** Spitalul Clinic Filantropia**** Dispensarul Policlinic Filiaºi***** Laboratorul <strong>de</strong> Anatomie Patologicã Spitalul clinic nr. 1 CraiovaCarcinomul bazocelular are o evoluþie blândã, cumalignitate localã ºi nu metastazeazã, din acest motivmedicii <strong>de</strong>rmatologi apeleazã la meto<strong>de</strong> diverse <strong>de</strong>tratament în funcþie <strong>de</strong> forma clinicã ºi posibilitãþiletehnice. Electrocauterizarea, se aplicã la forme micineinvazive, radioterapia superficialã, chemochirurgia cutricloracetic, fenol sau clorurã <strong>de</strong> zinc, citostatice localeca 5-fluorouracil, podofilinã 25% sau interferon-alfa,excizia chirurgicalã, urmatã sau nu <strong>de</strong> autogrefe.Noi preferãm excizia chirurgicalã, <strong>de</strong>oarece rezultatelesunt imediate ºi <strong>de</strong> calitate, atât estetice cât ºi funcþionale.Prezentãm cazul unui pacient <strong>de</strong> 82 ani cu unCBC ulcerat recidivant electrocauterizat <strong>de</strong> mai multeori, localizat preauricular dreapta ce cuprin<strong>de</strong> zonazigomaticã pânã la unghiul mandibulei. S-a optat pentrumetoda chirurgicalã cu acoperirea <strong>de</strong>fectului prin incizieajutãtoare sub lobul urechii. Un alt caz, cu localizarefronto-parietalã cauterizat <strong>de</strong> nenumãrate ori, a fostrezolvat tot chirurgical. Rezultatul estetic ºi funcþionalfiind foarte bun.C 7.6CHIRURGIA CARCINOAMELOR CUTANATE –STUDIU PE 300 CAZURIV. Pãtraºcu, I. Þolea, Loredana Elena Stoica, C.C. Radu,Alina Maria VilceaU.M.F. CraiovaCancerul continuã sã fie o importantã problemã <strong>de</strong>sãnãtate publicã. Începând cu 2007 au fost diagnosticateanual pe plan mondial circa 12 milioane <strong>de</strong> cazuri noi <strong>de</strong>cancer, aproape 20% fiind localizate la nivelul tegumentului.Carcinoamele cutanate reprezintã 90–95% dintumorile maligne ale pielii. Localizarea lor „la ve<strong>de</strong>re”permite diagnosticarea precoce ºi utilizarea unei gamelargi <strong>de</strong> meto<strong>de</strong> terapeutice.39
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, C7. Ses. Dermatochirurgieºi esteticã <strong>de</strong>rmatologicã C7.1-C7.13Alegerea meto<strong>de</strong>i <strong>de</strong> tratament se face în raport custadiul bolii, mãrimea tumorii, localizarea acesteia,unicitatea sau caracterul multifocal al cancerului, cuvârsta, sexul ºi starea generalã a pacientului. Esteimportantã ºi preferinþa bolnavului dupã explicarea lanivelul lui <strong>de</strong> înþelegere a avantajelor ºi <strong>de</strong>zavantajelormeto<strong>de</strong>lor <strong>de</strong> care dispunem. Bineînþeles conteazã foartemult experienþa medicului.Noi am evaluat eficienþa ºi limitele chirurgiei întratamentul carcinoamelor cutanate pe un lot <strong>de</strong> 300bolnavi. La fiecare caz am urmãrit satisfacerea a cel puþindouã imperative: terapia sã fie curativã, iar tratamentulsã antreneze doar o minimã repercusiune funcþionalã ºiesteticã.Bolnavi ºi metodã: Cele 300 <strong>de</strong> cazuri au fostreprezentate <strong>de</strong> carcinom bazocelular 69%, carcinomepi<strong>de</strong>rmoid 26% ºi carcinom metatipic 5%.Vârsta medie a cazurilor <strong>de</strong> CBC a fost <strong>de</strong> 66 ani, cu sexratio (M/F): 0,92. În majoritatea cazurilor 78,74% a fostvorba <strong>de</strong> persoane cu activitate ce presupune expunereprelungitã la soare: agricultori, mecanizatori, grãdinari,constructori. În 89,86% din cazuri, tumorile eraulocalizate pe tegumentul fotoexpus.Vârsta medie a bolnavilor cu CE a fost <strong>de</strong> 68,5 ani, cu sexratio (M/F): 1,4. Proveneau din rural 73,61%. În 88,88%din cazuri cancerul a interesat tegumentul <strong>de</strong>scoperit. La31 bolnavi tumora a avut localizare labialã.Bolnavii cu carcinom metatipic, (9F, 6M) proveneau dinrural în 86,66% din cazuri iar tumorile interesautegumentul fotoexpus în 12 cazuri. Vârsta medie a fost<strong>de</strong> 73,2 ani.Cei 300 <strong>de</strong> bolnavi au prezentat tumori T1 71,67% ºitumori T2 28,33%. La bolnavii cu T1 am practicat exciziesimplã cu margine <strong>de</strong> siguranþã oncologicã, urmatã <strong>de</strong>suturã. La cazurile cu T2 am efectuat excizie radicalãurmatã <strong>de</strong> plastie. La bolnavii cu cancer <strong>de</strong> buzã ampracticat excizie în „V”, în „W” sau în „U”, completatecu vermillonectomie totalã dacã asociau o cheilitãkeratozicã. Per ansamblu am obþinut vin<strong>de</strong>carea la 96%din cazuri, iar rezultatele funcþionale ºi estetice au fostfoarte bune la 87% din bolnavi.Concluzii: Opþiunea pentru tratamentul chirurgical alcarcinoamelor cutanate este justificatã <strong>de</strong> rezultateleoncologice, funcþionale ºi estetice foarte bune în majoritateacazurilor.Diagnosticul precoce ºi instituirea rapidã a tratamentuluicresc ºansele <strong>de</strong> vin<strong>de</strong>care, ceea ce subliniazãimportanþa acþiunilor <strong>de</strong> educare a populaþiei pentru<strong>de</strong>pistarea carcinoamelor cutanate în stadiul incipient.C 7.7JET-PEEL-ul ªI LIPOLIZA AQP(FACILITATÃ PRIN AQVAPORINE)ÎN REMODELAJUL FACIAL ªI CORPORALªI TRATAMENTUL LAXITÃÞII CUTANATEI. Ne<strong>de</strong>lcuC.M.I. „Dr. Ne<strong>de</strong>lcu Ioan“, Bucureºti, RomâniaJet-Peel-ul este o tehnicã <strong>de</strong> tratament a relaxãriicutanate ºi <strong>de</strong> remo<strong>de</strong>laj facial ºi corporal izvorâtã dintehnicile armatei israeliene <strong>de</strong> curãþare a plãgilor <strong>de</strong>rãzboi, utilizând un jet foarte fin <strong>de</strong> ser fiziologic steril,proiectat cu vitezã supersonicã pe þesut.În raport <strong>de</strong> distanþa dintre þesut ºi orificiul <strong>de</strong> ieºire ajetului <strong>de</strong> lichid din piesa <strong>de</strong> mânã a aparatului Jet-Peel,se realizeazã curãþarea þesutului, un peeling <strong>de</strong> profunzimevariabilã sau injectarea nedureroasã ºi fãrã a seutiliza ace, a unor mari cantitãþi <strong>de</strong> lichid în þesuturi.Lipoliza AQP este o tehnica <strong>de</strong>zvoltatã recent, carepresupune introducerea în þesuturi ºi celule a unei maricantitãþi <strong>de</strong> lichi<strong>de</strong>, cu mult mai mare <strong>de</strong>cât cea pe carear putea-o realiza funcþia <strong>de</strong> membranã semipermeabilãa membranei celulare. Aceastã cantitate foarte mare <strong>de</strong>lichi<strong>de</strong> apoase se introduc graþie intervenþiei AQVA-PORINELOR, care sunt canale preformate, dotate cucapacitatea DE A TRANSPORTA TRANS-MEM-BRANAR CANTITÃÞI FOARTE MARI DE LICHIDEAPOASE ÎNTR-UN TIMP FOARTE SCURT. Graþieintervenþiei AQP ºi a cantitãþilor foarte mari <strong>de</strong> lichi<strong>de</strong>hipotone ajunse în þesut, celulele adipoase sunt distruseselectiv.Asocierea utilizãrii Jet-Peel-ului cu amestecurile pentrulipoliza AQP a generat apariþia unei tehnici extrem <strong>de</strong>noi ºi <strong>de</strong> eficienþa, nedureroasã, care nu presupuneutilizarea <strong>de</strong> ace, care asociazã efectele benefice alepeeling-urilor medii cu cele ale lipolizei AQP, efectuateîn acelaºi timp, în terapia laxitãþii cutanate, remo<strong>de</strong>lajulfacial ºi topirea <strong>de</strong>pozitelor <strong>de</strong> grãsime.Sunt discutate tehnicile <strong>de</strong> tratament, indicaþiile, profilul<strong>de</strong> siguranþã ºi rezultatele obþinute în lumina experienþeiinternaþionale ºi personale.40
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, C7. Ses. Dermatochirurgieºi esteticã <strong>de</strong>rmatologicã C7.1-C7.13C 7.8RADIOFRECVENÞA TRIPOLARà ÎN REMODELAJULFACIAL ªI CORPORAL ªI TERAPIA LAXITÃÞIICUTANATEI. Ne<strong>de</strong>lcuC.M.I. „Dr. Ne<strong>de</strong>lcu Ioan“, Bucureºti, RomâniaRadiofrecvenþa a fost utilizatã <strong>de</strong> peste 30 <strong>de</strong> ani pentruchirurgia minim invazivã. În ultimii ani s-au <strong>de</strong>zvoltatmultiple aplicaþii ale radiofrecvenþei mono ºi bipolarepentru estetica medicalã: creºterea tonusului cutanat,reîntinerire, tratamentul <strong>de</strong>pozitelor <strong>de</strong> grãsime ºiremo<strong>de</strong>lajul cutanat.A treia generaþie <strong>de</strong> dispozitive medicale cu RF =Radiofrecvenþa Tripolarã a fost introdusã în 2006 <strong>de</strong>compania POLLOGEN din Israel = aparatul <strong>de</strong> RFTApollo. Aceastã tehnologie se caracterizeazã printr-oînaltã focusare care genereazã o mare <strong>de</strong>nsitate <strong>de</strong>putere cu rezultate vizibile imediat cu un consum redus<strong>de</strong> putere ceea ce <strong>de</strong>terminã absenþa durerii, tratamentulfiind <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> plãcut ºi fãrã a necesita sisteme <strong>de</strong>rãcire cutanatã.Sunt discutate mecanismele <strong>de</strong> acþiune, metoda ºitehnica terapiei prin aparatul <strong>de</strong> RFT Apollo produs <strong>de</strong>compania Pllogen, pentru remo<strong>de</strong>lajul facial ºi corporal,terapia laxitãþii cutanate a celulitei ºi <strong>de</strong>pozitelor <strong>de</strong>grãsime aberante, cu exemplificarea prin cazuri clinicesemnificative în lumina experienþei personale.C 7.9TRATAMENTUL MELASMEI CU LASERULFRAXEL RE: STORE RELIANT TECHNOLOGIESI. Ne<strong>de</strong>lcuC.M.I. „Dr. Ne<strong>de</strong>lcu Ioan“, Bucureºti, RomâniaTratamentele tradiþionale ale melasmei uzeazã <strong>de</strong> creme<strong>de</strong>pigmentante, peeling-uri chimice, micro<strong>de</strong>rmabraziuni,mezoterapie, terapii laser, fotoprotecþie internã ºiexternã.Laserul Fraxel este o metodã <strong>de</strong> înaltã tehnologie,aprobatã <strong>de</strong> FDA, pentru tratamentul melasmei, care s-adovedit a fi <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> eficientã, chiar ºi în cazurile încare terapiile tradiþionale au eºuat.Sunt discutate mecanismele <strong>de</strong> acþiune, metoda ºitehnica terapiei prin laserul „Fraxel re:store“ produs <strong>de</strong>compania Reliant Technologies din USA, pentru tratamentulmelasmei, cu exemplificarea prin cazuri clinicesemnificative în lumina experienþei personale.C 7.10ROLUL LASERULUI DYE ÎN TRATAMENTULANGIOAMELOR – 13 ANI DE EXPERIENÞÃA. Nicolescu*, I. Ne<strong>de</strong>lcu*** C.M.D.T. Roma, ** Spitalul Clinic ColentinaApariþia laserului Dye a însemnat un pas important înterapia <strong>de</strong>rmatologicã. El reprezintã în continuaretratamentul <strong>de</strong> elecþie al angioamelor, <strong>de</strong>ºi are ºi multealte indicaþii, cum ar fi: angiokeratoame, telangiectazii,cuperoza, poikilo<strong>de</strong>rmie, veruci (cu menþiune specialãpentru cele periunghiale), psoriasis, lichen cornos,leziuni pigmentate. În prezent asocierea în acelaºi aparata Laserului Dye cu Laser Yag, permite obþinerea unorrezultate mai bune într-un interval mai scurt <strong>de</strong> timp.C 7.11SKIN LASER RESURFACINGA. Nicolescu*, I. Ne<strong>de</strong>lcu*** C.M.D.T. Roma, ** Spitalul Clinic ColentinaÎntre meto<strong>de</strong>le <strong>de</strong> reîntinerire ºi <strong>de</strong> eliminare a cicatricilorlaserele chirurgicale <strong>de</strong>þin un loc <strong>de</strong> frunte.Prezentãm modul <strong>de</strong> abordare ºi condiþiile necesareobþinerii unor rezultate <strong>de</strong> bunã calitate ºi comentãm2 cazuri cu cicatrici vicioase, dupã reconstrucþii pringrefare a unor plãgi posttraumatice.Rezultatele dupã resurfacing au fost îmbucurãtoare atâtfuncþional cât ºi estetic.C 7.12CHIRURGIA DE ZI ÎN INSUFICIENÞA VENOASÃCRONICÃF. Comºa, A. BumbacCentrul <strong>de</strong> Diagnostic ºi Tratament „Dr. Victor Babeº”, BucureºtiChirurgia <strong>de</strong> o zi trebuie privitã ca o normalitate pentrutoþi pacienþii supuºi intervenþiilor chirurgicale pentruinsuficienþa venoasã cronicã ºi nu ca o formã <strong>de</strong>tratament alternativã pentru câþiva pacienþi selecþionaþipe diferite criterii (vârstã, greutate, risc anestezic,financiar, etc.).Chirurgia perforantelor presupune ligatura venelorperforante <strong>de</strong>celate atât prin examen clinic, cât mai alesprin cartografierea ecograficã, prin acest proce<strong>de</strong>uobþinându-se un rezultat superior oricãrei alte meto<strong>de</strong>.Proce<strong>de</strong>ul propus realizeazã un efect superiorstrippingului pentru cã este nesângerând, operaþia fiin<strong>de</strong>fectuatã la ve<strong>de</strong>re; bolnavul nu este internat, operaþiafãcându-se în sistem <strong>de</strong> chirurgie <strong>de</strong> zi, sub anestezie41
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, C7. Ses. Dermatochirurgieºi esteticã <strong>de</strong>rmatologicã C7.1-C7.13localã prin incizii mici 5–8 mm, plasate în pliurilecutanate care dupã vin<strong>de</strong>care <strong>de</strong>vin puþin vizibile. Prinredarea imediatã a bolnavului familiei ºi societãþii seobþine ºi o influenþã favorabilã asupra psihiculuiacestuia ºi în plus, prin mobilizarea imediatã postoperatoreste favorizatã circulaþia venoasã. Prin acestproce<strong>de</strong>u cheltuielile sunt incomparabil mai mici <strong>de</strong>câtîn stripping, eliminându-se costul internãrii, precum ºial folosirii medicamentelor necesare strippingului:perfuzii, anticoagulante, antibiotice.Chirurgia <strong>de</strong> o zi în tratamentul insuficienþei venoasecronice este aplicatã cu succes în Centrul <strong>de</strong> Diagnosticºi Tratament „Dr. Victor Babeº” un<strong>de</strong> anual beneficiazã<strong>de</strong> avantajele acestei meto<strong>de</strong> aproximativ 500 <strong>de</strong>pacienþi.Studiul <strong>de</strong> faþã este un studiu retrospectiv pe o perioadã<strong>de</strong> 5 ani.C 7.13ONICODISTROFIE LA NIVELUL HALUCELUI– IMPACTARE DISTALà CU ONICOGRIFOZÃREACTIVà – CORECÞIE CHIRURGICALÃV. Trifu**, Monica Dãrmãnescu*, Rodica Sotcan**, CristinaCotruþã**, Adina Salagianu**, Oxana Þãran**, MarcelaPoenaru**Dermatologie, I.O.M.C. ”Alfred Rusescu”, Bucureºti*Dermatologie, Spitalul Clinic <strong>de</strong> Urgenþã Militar Central, „Carol Davila“BucureºtiDeformãrile unghiale la nivelul halucelui au multiplecauze, printre care citãm anomalii congenitale, infecþii,traumatisme, modificãri <strong>de</strong> formã ºi staticã plantarã ºidigitalã.Impactarea distalã a lamei unghiale cu onicogrifozãreactivã necesitã a<strong>de</strong>sea corecþie chirurgicalã în ve<strong>de</strong>reaîn<strong>de</strong>pãrtãrii obstacolului mecanic creat prin modificareapulpei digitale.Prezentãm cazurile a trei paciente tinere cu onicogrifozadatoratã impactãrii distale la ambele haluce, cu avulsiiunghiale repetate în antece<strong>de</strong>nte, cu unghiile crescute înaxul normal sau <strong>de</strong>viate lateral, cu afectare funcþionalã ºinu în ultimul rând esteticã.S-a impus corecþia chirurgicalã prin excizie în felie <strong>de</strong>pepene la nivelul pulpei digitale, simetricã în cazulunghiilor orientate paralel cu axul falangei distale sauasimetricã în cazurile cu <strong>de</strong>viere lateralã unghialã, ºichiuretarea hipercheratozei patului unghial careîmpiedicã alipirea unghialã ºi creºterea normalã aacesteia.Rezultatele au fost foarte bune, cu unghii <strong>de</strong> aspectnormal ºi creºterea acestora fãrã <strong>de</strong>vieri laterale, cudispariþia afectãrii funcþionale ºi estetice.C 8. SESIUNEA VARIA (1)Sâmbãtã 14 noiembrie <strong>2009</strong>orele 16:30–18:00Sala Europa 1Prezidiu:Prof. Dr. Caius Silviu SolovanDr. Rozalia OlsavszkyDr. Vasile BeneaConf. Dr. Cãtãlin Mihai PopescuC 8.1DIFERENÞIEREA HISTOLOGICà ªI EXPRESIAMARKERILOR SPECIFICI EPIDERMULUIªI MEMBRANEI BAZALE ÎNTR-UN MODELTEGUMENTAR ªI PIELEA UMANà NORMALÃD.T. Brînzeu*, **, P. Golinski*, Nadja Zöller*, V. Feier**,ªt. Kippenberger*, A. Bernd** Departamentul <strong>de</strong> Dermatologie ºi Venerologie, Universitatea J.W.Goethe, Frankfurt-Main, Germania,* Disciplina <strong>de</strong> Dermatologie, Universitatea <strong>de</strong> Medicinã „Victor Babeº“,Timiºoara, RomâniaIntroducere: Mo<strong>de</strong>lul tegumentar Phenion® este unechivalent multistratificat al tegumentului uman,cultivat in vitro. Este compus din epi<strong>de</strong>rm, membranabazalã ºi <strong>de</strong>rm ºi prezintã o morfologie ºi funcþionalitateasemãnãtoare tegumentului uman in vivo.Scop: Scopul studiului nostru este analiza histologicã adiferenþierii mo<strong>de</strong>lului tegumentar ºi a expresieimarkerilor proteici din epi<strong>de</strong>rm ºi membrana bazalã(keratinã 5, keratinã 10, pancytokeratinã, <strong>de</strong>smogleinã,involucrinã, Ki67, colagen IV ºi lamininã), în comparaþiecu pielea umanã normalã.Metodã: Fibroblaºtii au fost însãmânþaþi pe o matrice <strong>de</strong>colagen. Într-un pas urmãtor, keratinocitele au fostînsãmânþate <strong>de</strong>asupra matricei care conþine fibroblaºtii ºis-a cultivat în condiþii submerse timp <strong>de</strong> 1 sãptãmânã.Stratificarea a fost finalizatã prin ridicarea mo<strong>de</strong>luluitegumentar la interfaþa aer lichid. Dupã 5 sãptãmânimo<strong>de</strong>lul tegumentar a <strong>de</strong>zvoltat un epi<strong>de</strong>rm completdiferenþiat, care conþine toate straturile epi<strong>de</strong>rmiceimportante. Am analizat mo<strong>de</strong>lul tegumentar din punct<strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re histologic ºi immunohistochimic.Rezultate: Secþiuni transversale din mo<strong>de</strong>lul tegumentarcolorate cu hematoxilina-eosina aratã cã s-a obþinut untegument organotipic tri-dimensional ce conþine unepi<strong>de</strong>rm complet stratificat cu prezenþa stratului bazal,stratului spinos, stratului granulos ºi a stratului cornos.Markerii <strong>de</strong> diferenþiere epi<strong>de</strong>rmicã (keratinã 5, keratinã10, pancytokeratinã, <strong>de</strong>smogleinã ºi involucrinã) sunt42
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4C 8. Sesiunea Varia (1) C 8.1-C 8.11exprimaþi în straturile mo<strong>de</strong>lului tegumentar ca ºi încazul tegumentului normal. La joncþiunea <strong>de</strong>rmoepi<strong>de</strong>rmicãpot fi evi<strong>de</strong>nþiate imunohistochimiclamininã ºi colagen IV, cele douã proteine majore alemembranei bazale. Celulele proliferative din mo<strong>de</strong>lultegumentar sunt evi<strong>de</strong>nþiate cu Ki-67 ºi sunt prezentedoar în stratul bazal.Concluzie: Rezultatele noastre confirmã gradul înalt <strong>de</strong>corelare între pielea umanã ºi echivalentul tegumentarbioartificial construit <strong>de</strong> noi, acest mo<strong>de</strong>l tegumentarfiind astfel o alternativã pentru mo<strong>de</strong>lele <strong>de</strong> origineanimalã în studiile experimentale.HISTOLOGICAL DIFFERENTIATIONAND EXPRESSION OF SPECIFIC EPIDERMALAND BASEMENT MEMBRANE MARKERSIN A FULL THICKNESS SKIN MODELAND NORMAL HUMAN SKINIntroduction: The Phenion® full-thickness skin mo<strong>de</strong>l isa cultured multilayered equivalent of the human skin. Itconsists of epi<strong>de</strong>rmis, basement membrane, and <strong>de</strong>rmisfeaturing morphology and tissue functionality close tohuman skin în vivo.Purpose: The purpose of our study is to analyzedifferentiation of the skin mo<strong>de</strong>l and the expression ofepi<strong>de</strong>rmal and basement membrane protein markers(keratin 5, keratin 10, pancytokeratin, <strong>de</strong>smoglein,involucrin, Ki67, collagen IV and laminin) în comparisonto normal human skin by histological means.Method: Fibroblasts were see<strong>de</strong>d onto the collagenmatrix. în a next step, keratinocytes were see<strong>de</strong>d on topof the fibroblast-containing matrix and cultured for 1week un<strong>de</strong>r submersed conditions. Stratification wascompleted by lifting the skin mo<strong>de</strong>l to the air liquidinterface. After 5 weeks the skin mo<strong>de</strong>l <strong>de</strong>veloped a fullydifferentiated epi<strong>de</strong>rmis including all relevant strata.Histological and immunohistological analyses wereperformed.Results: Hematoxylin and eosin-stained cross sectionsthrough the skin mo<strong>de</strong>l reveal that a 3-dimensionalorganotypical skin has formed including a fullystratified epi<strong>de</strong>rmis showing a stratum basale, stratumspinosum, stratum granulosum and stratum corneum.Markers of epi<strong>de</strong>rmal differentiation are expressed în theskin mo<strong>de</strong>l similar to normal skin (keratin 5, keratin 10,pancytokeratin, <strong>de</strong>smoglein and involucrin). At the<strong>de</strong>rmal-epi<strong>de</strong>rmal junction, laminin and collagen IV, thetwo major proteins of the basement membrane are<strong>de</strong>tected. Proliferative cells în the skin mo<strong>de</strong>l are stainedby Ki-67 and are present only în the stratum basale.Conclusion: Our results corroborate the high <strong>de</strong>gree ofcorrelation between human skin and the bioartificialskin equivalent, making this skin mo<strong>de</strong>l a suitableanimal-free alternative for experimental studies.C 8.2DIAGNOSTICUL ERUPÞIILOR VIRALE LA COPILA. OanþãUniversitatea Transilvania BraºovErupþiile febrile la copii constituie o cauzã frecventã <strong>de</strong>consultaþie. În marea lor majoritate acestea sunt <strong>de</strong>etiologie viralã, impunând recunoaºterea boliloreruptive clasice. Examinãrile complementare sunta<strong>de</strong>sea inutile. O atenþie <strong>de</strong>osebitã trebuie acordatãpersoanelor imuno<strong>de</strong>primate ºi contactului cu femeiaînsãrcinatã. Prezenþa semnelor <strong>de</strong> gravitate precumtulburãri <strong>de</strong> hemodinamicã, purpurã sau semnecutanate care indicã gravitatea bolii, impun spitalizareaimediatã a copilului.Febrele eruptive pot reprezenta ºi primele manifestãriale unei infecþii cu potenþial sever. Cãutarea semnelor <strong>de</strong>afectare visceralã pot orienta spre o boalã <strong>de</strong> sistem sauspre boala Kawasaki, cazuri în care întârziereadiagnosticului influenþeazã prognosticul.C 8.3IMPLICAREA IMUNITÃÞII CELULAREÎN ECZEMA CRONICÃ ªI TUBERCULOZAEXTRAPULMONARÃMaria Rotaru*, P. Porr**, Gabriela Iancu** Facultatea <strong>de</strong> Medicinã “V. Papilian” Sibiu, Disiciplina Dermatologie** Disciplina Medicina InternãIntroducere. Este binecunoscut faptul cã atât în tuberculozãcât ºi în eczeme apare o modificare la nivelulsistemului imun, mediat celular. Tuberculoza apare maifrecvent la pacienþii imunocompromiºi, iar formaextrapulmonarã apare în 50% la pacienþii imuno<strong>de</strong>primaþiHIV – pozitivi.Prezentare caz clinic. Vom prezenta cazul unei paciente <strong>de</strong>40 <strong>de</strong> ani ce se interneazã pentru o eczemã generalizatãmicrobianã, fiind cunoscutã în antece<strong>de</strong>nte cu episoa<strong>de</strong>repetate <strong>de</strong> eczemã microbianã cu SAH MRSA cu punct<strong>de</strong> plecare otic stâng. Investigaþiile efectuate în ultimii7 ani, <strong>de</strong> la <strong>de</strong>butul bolii nu au reuºit sã i<strong>de</strong>ntificeimunosupresia ºi factorii triggeri ai episoa<strong>de</strong>lor infecþioaserecidivante.La internare – pacientã febrilã, anemicã, cu a<strong>de</strong>nopatiiimportante inghinale ºi submandibular stâng. De lanivel ocular, auricular, genital ºi ombilical s-au izolaturmãtorii germeni plurirezistenþi asociaþi: SAH MRSA,Acinetobacter baumanii, E. Coli, Enterococcus faecalis,43
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4C 8. Sesiunea Varia (1) C 8.1-C 8.11Enterobacter, Candida albicans. Sub terapie iniþialã cuVancomicinã pacienta <strong>de</strong>zvoltã un rush al extremitãþiicefalice, cefalee, febrã, dispnee, dureri abdominale ºistãri <strong>de</strong> anxietate. Sindromul Red-man secundaradministrãrii <strong>de</strong> Vancomicinã a impus modificareaschemei terapeutice, respectiv cu Linezolid +Imipenem/Cilastatin ce a permis controlul proceselorinfecþioase.Pentru evaluarea statusului imun se fac investigaþiicomplete, inclusiv cu biopsia repetatã ganglionarã.Biopsia din ganglionul submandibular a ridicatsuspiciunea <strong>de</strong> boalã Castleman, dar fãrã a se puteastabili un diagnostic <strong>de</strong> certitudine. Persistenþasimptomatologiei cutanate ºi a a<strong>de</strong>nopatiilor a necesitatefectuarea biopsiei ganglionare inghinale. Histopatologiaconfirmã o limfa<strong>de</strong>nitã tuberculoasãganglionarã. Introducerea terapiei antituberculoase apermis remiterea completã a simptomatologiei asociate,fãrã recidivã în ultimii 2 ani.Concluzii. Alterarea mecanismelor <strong>de</strong> apãrare în specialale imunitãþii imediate celular, poate avea un rol<strong>de</strong>terminant atât în apariþia unei forme severegeneralizate, rebele <strong>de</strong> eczemã cronicã recidivantãsuprainfectatã cu germeni multidrog rezistenþi cât ºiasocierea cu tuberculoza extrapulmonarã, în cazulnostru ganglionarã.C 8.4SINDROMUL DRESS – O SEVERÃ REACÞIECUTANATÃ POSTMEDICAMENTOASÃRodica Cosgarea, Ruxandra Cutuº, Simona ªenilã, LoredanaUngureanuClinica Dermatologie, U.M.F. ”Iuliu Haþieganu” Cluj-NapocaSindromul <strong>de</strong> hipersensibilitate DRESS reprezintã oformã severã <strong>de</strong> reacþie cutanatã postmedicamentoasãîntâlnitã cu micã inci<strong>de</strong>nþã ºi manifestatã prin erupþiepapulo-eritematoasã, febrã ºi afectare sistemicã: hepatitã,pneumonitã, nefritã, miocarditã, pericarditã.Prezentãm cazurile a doi pacienþi internaþi în serviciulnostru pentru reacþii severe <strong>de</strong> hipersensibilizare<strong>de</strong>clanºate <strong>de</strong> carbamazepinã ºi lamotriginã. Ambelecazuri au prezentat febrã, placar<strong>de</strong> eritematoase extinsela peste 90% din suprafaþa cutanatã, leziuni papuloase ºie<strong>de</strong>matoase mai ales faciale, cu <strong>de</strong>but la 5 sãptãmânidupã administrarea <strong>de</strong> carbamazepinã, respectiv 4sãptãmâni dupã lamotriginã. Ambele cazuri au asociatla <strong>de</strong>butul afecþiunii pneumonie interstiþialã evi<strong>de</strong>nþiatãradiologic, hepatitã acutã (creºterea enzimelor hepaticepânã la <strong>de</strong> 20 ori faþã <strong>de</strong> valorile normale), limfa<strong>de</strong>nopatie.Paraclinic s-a evi<strong>de</strong>nþiat eozinofilie marcatã(4795/mm 3 ). Întreruperea medicamentelor <strong>de</strong>clanºatoareîmpreunã cu cortico-terapia au <strong>de</strong>terminat rapidaameliorare a manifestãrilor patologice <strong>de</strong> organ.Sindromul DRESS este <strong>de</strong>clanºat în majoritatea cazurilor<strong>de</strong> anticonvulsivante ºi sulfonami<strong>de</strong> iar evoluþia poate firapid <strong>de</strong>teriorantã spre <strong>de</strong>ces în 10% din cazuri datoritãafectãrii sistemice severe cu hepatitã <strong>de</strong>seori fulminantã,nefritã, miocarditã. Nu întot<strong>de</strong>auna cauza medicamentoasãeste evi<strong>de</strong>ntã, o anamnezã minuþioasã fiindabsolut necesarã pentru i<strong>de</strong>ntificarea ei.C 8.5RADIATION RECALL DERMATITIS– OBSERVAÞII ASUPRA UNUI CAZA. Oanþã, M. IrimieUniversitatea Transilvania BraºovIntroducere: Radiation recall <strong>de</strong>rmatitis este o reacþiecutanatã inflamatorie care apare pe o zonã anterioriradiatã dupã administrarea unor medicaþii în<strong>de</strong>osebichimioterapice.Caz clinic: Pacientã în vârstã <strong>de</strong> 52 ani a fostdiagnosticatã în mai 2008 cu carcinom invaziv ductal alsânului stâng. Pacienta a efectuat iniþial chimioterapieneoadjuvantã în 4 serii <strong>de</strong> doxorubicinã ºi ciclofosfamidã.În octombrie 2008 s-a efectuat sectorectomiestângã ºi limfa<strong>de</strong>nectomie axilarã stângã urmatã din nou<strong>de</strong> chimioterapie cu doxorubicinã ºi ciclofosfamidã. Înperioada ianuarie-februarie <strong>2009</strong> pacienta a urmatradioterapie 50 Gy fracþionatã în 20 <strong>de</strong> serii plusadiþional 10 Gy fracþionatã în 5 serii pe locul limfa<strong>de</strong>nectomieiaxilare. Din aprilie <strong>2009</strong> se începetratamentul cu tamoxifen 20 mg/zi. La 3 sãptãmânidupã începerea tamoxifenului s-a constatat apariþia unuiplacard eritematos pruriginos, localizat pe zona anterioriradiatã. Tratamentul efectuat cu <strong>de</strong>rmatocorticoizi ºiantihistaminice per os a condus la remiterea parþialã aradiation recall <strong>de</strong>rmatitis cu permiterea continuãriitamoxifenului.Discuþii: Radiation recall <strong>de</strong>rmatitis apare dupã minutesau zile <strong>de</strong> la administrarea medicaþiei ºi dupãsãptãmâni sau luni <strong>de</strong> la terminarea radioterapiei.Patogeneza rãmâne neclarã, radiation recall <strong>de</strong>rmatitisfiind consi<strong>de</strong>ratã ca reprezentând fie o reacþieidiosincrazicã <strong>de</strong> hipersensibilitate la medicament, fie ocreºtere a activitãþii unor citokine (IL-1, IL-6, TNF, TGF)eliberate <strong>de</strong> radioterapie în momentul introducerii uneimedicaþii.Concluzii: Radiation recall <strong>de</strong>rmatitis trebuie suspectatãla pacienþii care prezintã fenomene inflamatorii cutanatepe zone anterior radiate.44
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4C 8. Sesiunea Varia (1) C 8.1-C 8.11C 8.6PEMFIGUSUL VULGAR NEGLIJAT - ASPECTECLINICE INSOLITEViorica Marinescu*, Irina Mãrgãritescu**, Mãdãlina Josanu*,Cristina Alexandroiu*, Mihaela Ioniþã*, Sorina Chivu**Spitalul Clinic <strong>de</strong> Urgenþã Militar Central „Dr. Carol Davila”, SecþiaClinicã Dermatologie**Centrul Medical Domina Sana BucureºtiPemfigusul vulgar este o boalã buloasã, cutaneomucoasã,autoimunã, produsã prin mecanism <strong>de</strong>acantolizã.Comunicãm cazul unui pacient în vârstã <strong>de</strong> 60 <strong>de</strong> ani, cuantece<strong>de</strong>nte <strong>de</strong> acci<strong>de</strong>nt vascular cerebral, care s-ainternat în clinicã pentru leziuni polimorfe reprezentate<strong>de</strong>:• bule în piele sãnãtoasã, unele cu conþinut clar, altelecu conþinut purulent;• eroziuni postbuloase mãrginite <strong>de</strong> coleret epi<strong>de</strong>rmic;• placar<strong>de</strong> eritemato-crustoase, cu crustã hematicã,localizate la nivelul obrajilor, scalpului ºi presternal;• eroziuni cu fundul roºu, policiclice, localizate lanivelul cavitãþii bucale;• maceraþia pielii în spaþiile interdigitale la mâinibilateral;• limbã <strong>de</strong>papilatã.Examenul neurologic a stabilit diagnosticul <strong>de</strong> AVCsechelar, cu hemiparezã dreaptã, lacunarism cerebral.Examenele <strong>de</strong> laborator au arãtat leucocite – 18.000/mm 3 , uree – 17,9 mmol/l, creatininã – 1,67mg/dl, ALT –53 UI/l.Rezultatele celorlalte investigaþii biochimice, imunologice,markeri tumorali, radioscopie cardio - pulmonarã,echografie abdominalã au fost în limite normale.Citodiagnosticul Tzank a evi<strong>de</strong>nþiat celule acantolitice.Însãmânþarea pe mediul Sabouraud a evi<strong>de</strong>nþiatCandida albicans pe limbã ºi interdigital la mâini.Imunofluorescenþa directã a arãtat fluorescenþã reticularãintraepi<strong>de</strong>rmicã intercelularã, cu Ig G.Examenul histopatologic a evi<strong>de</strong>nþiat bulã suprabazalã,cu celule acantolitice, neutrofile, eozinofile ºi fibrinã, cuinfiltrat inflamator perivascular superficial ºi interstiþialmixt, cu limfocite ºi eozinofile.Pacientul a urmat tratament cu prednison 60 mg/zi cuscã<strong>de</strong>rea progresivã, imuran 150 mg/zi, zinnat 1 g/zi –10 zile, diflucan 50 mg/zi – 10 zile.Evoluþia sub tratament a fost favorabilã.Am comunicat acest caz pentru aspectul insolit alleziunilor <strong>de</strong> la nivelul feþei, dificultãþilor <strong>de</strong> abordareterapeuticã datoritã asocierii cu candidozele bucalã,interdigitalã ºi unghialã ºi a AVC-ului în antece<strong>de</strong>nte.C 8.7DERMATITA HERPETIFORMÃ (BOALA DUHRING) –PREZENTARE DE CAZFlorina Raica*, A. Baican**, Magda Petrescu**** Policlinica Salvosan, Zalãu** Catedra Dermato-venerologie, U.M.F. „Iuliu Haþieganu“ Cluj-Napoca***Catedra Anatomie Patologicã, U.M.F. „Iuliu Haþieganu“ Cluj-NapocaDermatita herpetiformã (boala Duhring) – consi<strong>de</strong>ratã afi o manifestare la nivel cutanat a bolii celiace, este oafecþiune rarã, cu o prevalenþã ceva mai mare în nordulEuropei (<strong>de</strong> aproximativ 10 la 100.000) ºi care afecteazãcu prepon<strong>de</strong>renþã adultul tânãr. Vom prezenta cazulunui pacient în vârstã <strong>de</strong> 28 ani, cunoscut cu enteropatieglutenicã din 2007, care se prezintã în serviciul ambulatoriu<strong>de</strong> <strong>de</strong>rmato-venerologie pentru leziuni papuloveziculoase,intens pruriginoase, situate prepon<strong>de</strong>rent lanivelul coatelor, genunchilor ºi scalpului, <strong>de</strong>butate <strong>de</strong>aproximativ ºase luni. Se ridicã suspiciunea clinicã <strong>de</strong><strong>de</strong>rmatitã herpetiformã, suspiciune confirmatã <strong>de</strong> IFdirectã din tegument perilezional, aspectul HP dinleziune fiind necaracteristic (anticorpii antitransglutaminazãepi<strong>de</strong>rmicã ºi antigliadinã sunt încã înlucru). Se iniþiazã regim alimentar fãrã gluten, asociat cuterapie po cu Dapsonã 2 X 100 mg/zi (cu monitorizareahemoleucogramei ºi a probelor funcþionale hepatice), cuun rãspuns clinic spectaculos începând din primasãptãmânã <strong>de</strong> tratament ºi cu minime efecte secundare(discretã creºtere a transaminazelor serice ºi uºoarãhemolizã). Efectul favorabil s-a menþinut ºi pe parcursulscã<strong>de</strong>rii progresive a dozei <strong>de</strong> Dapsonã (asociatã dieteifãrã gluten), pacientul aflându-se în momentul <strong>de</strong> faþãsub tratament cu 1 / 2tb <strong>de</strong> Dapsonã ºi fãrã a prezentaleziuni cutanate active, intenþionându-se în viitorrenunþarea la terapia cu Dapsonã în favoarea doar aterapiei prin dietã restrictivã fãrã gluten. Cazulsubliniazã limitele examenului HP în favoarea IFD încazul suspiciunii <strong>de</strong> <strong>de</strong>rmatitã herpetiformã ºiimportanþa asocierii dietei fãrã gluten terapiei cuDapsonã.45
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4C 8. Sesiunea Varia (1) C 8.1-C 8.11C 8.8MODIFICÃRI ALE HIDRATÃRII ªI ELASTICITÃÞIICUTANATE LA PACIENÞI DIABETICIAnca Crãciun, Al. Tãtaru, Mirela MoldovanU.M.F. Cluj-NapocaEste cunoscut faptul cã la pacienþii cu diabet zaharat,indiferent <strong>de</strong> tip, apare o predispoziþie cãtre xerozãcutanatã ºi diminuarea elasticitãþii cutanate.Prezentul studiu este unul preliminar, efectuat pe30 pacienþi diabetici comparativ cu 30 martori sãnãtoºi lacare s-au <strong>de</strong>terminat pier<strong>de</strong>rea transcutanatã <strong>de</strong> apã ºivalorile elasticitãþii cutanate cu ajutorul aparatuluiprofesionist Courage and Khazak, în condiþii <strong>de</strong> mediucontrolate.Rezultatele obþinute indicã modificãri semnificative <strong>de</strong>creºtere a pier<strong>de</strong>rii transcutanate <strong>de</strong> apã la diabeticicomparativ cu martori ºi modificãri nesemnificative aleelasticitãþii cutanate.Datele vor fi utilizate pentru ameliorarea actualiloremolienþi utilizaþi la pacienþii diabetici în scopulhidratãrii tegumentare.C 8.9PARAPSORIAZIS ÎN PLÃCI MARIV. Benea*, Simona Roxana Georgescu*, Alina Elena Ilie*, AliceRusu*, Maria Grigore*, M. Popescu*, I. Macavei*, Anca MihaelaMãlin*, Edit Mild*** Centrul Dermato-venerologic, Clinica Dermatologicã “Scarlat Longhin”Bucureºti** Spitalul Ju<strong>de</strong>þean Sfântu GheorgheParapsoriazisul a fost <strong>de</strong>scris <strong>de</strong> Broq în 1902 ca fiind o<strong>de</strong>rmatozã cu evoluþie cronicã, recidivantã, caracterizatãprin plãci eritemato-scuamoase bine <strong>de</strong>limitate,neinfiltrate. În forma în plãci mari leziunile au diametrulmai mare <strong>de</strong> 6 cm, a<strong>de</strong>seori sunt atrofice sau poikilo<strong>de</strong>rmice(poikilo<strong>de</strong>rma atrophicans vasculare Jakobi)ºi selocalizeazã preferenþial pe trunchi, abdomen (submamar)ºi pe faþa internã a membrelor. Histopatologic secaracterizeazã printr-un infiltrat cu limfocite T (cupredominanþa unei clone), a<strong>de</strong>seori cu dispoziþieperivascularã ºi epi<strong>de</strong>rmotropism. Tratamentul, local, <strong>de</strong>obicei <strong>de</strong>cepþionant, constã în corticosteroizi superpotenþi,nitrozouree ºi fototerapie. Indiferent <strong>de</strong>tratament, în 10-35% din cazuri evolueazã spre micozisfungoi<strong>de</strong>s. De aceea, unii autori îl consi<strong>de</strong>rã drept oformã <strong>de</strong> <strong>de</strong>but a acestuia.Prezentãm cazul unui bãrbat în vârstã <strong>de</strong> 72 <strong>de</strong> ani care,<strong>de</strong> peste 10 ani, are o placã eritemato-scuamoasãpruriginoasã la nivelul glandului, pentru care i s-arecomandat tratament topic intermitent cu corticosteroiziºi antifungice. În urmã cu un an i-a apãrut ºi oplacã eritemato-scuamoasã la nivelul ºoldului drept carei-a fost excizatã, diagnosticul histopatologic fiind <strong>de</strong>carcinom spinocelular. Ulterior aceasta a recidivat,apãrând ºi alte placar<strong>de</strong> eritemato-scuamoase pruriginoasepe ºoldul stâng ºi interfesier. S-a efectuat o nouãbiopsie, suspiciunea <strong>de</strong> parapsoriazis în plãci mari fiindconfirmatã <strong>de</strong> examenul histopatologic. Bonavului i s-arecomandat tratament topic cu corticoizi superpotenþi,urmând sã rãmânã sub supraveghere medicalã.EPILARE DURABILÃ CU SISTEMUL ENERGISTULTRA PLUS II: O SOLUÞIE EFICIENTÃ,REPRODUCTIBILÃ ªI CONFORTABILÃPENTRU PACIENTV. NegulescuLyon (Franþa)C 8.10Problemele legate <strong>de</strong> o pilozitate excesivã patologicã(hypertricozã, hirsutism), sau indicaþii <strong>de</strong>rmo esteticepot fi tratate cu eficienþã utilizând tehnologia <strong>de</strong> luminãpulsatilã Variable Pulsed Light VPL @ .Prezentãm rezultate obþinute cu sistemul Energist UltraPlus utilizat în indicaþii „estetice“ <strong>de</strong> epilare <strong>de</strong>finitivã.Lumina emisã este filtratã la 610 nm.Datoritã energiei <strong>de</strong>gajate, utilizarea acestui aparat estestrict rezervatã corpului medical.Un training specific pentru utilizare este necesar, acestafiind asigurat sistematic <strong>de</strong> <strong>de</strong>partamentul medical alfirmei fabricante.Tehnologia VPL @ utilizatã <strong>de</strong> sistemele Energist produceserii <strong>de</strong> flash-uri rapi<strong>de</strong> <strong>de</strong> luminã filtratã, fracþionate înserii <strong>de</strong> microimpulsuri <strong>de</strong> energie. Acestea sunt separateprin intervale libere (2–5 m/sec).Sunt prezentate principiul <strong>de</strong> acþiune, mecanismulfiziopatologic <strong>de</strong> interacþiune între diferitele elemente(sursa <strong>de</strong> energie luminoasã, folicul pilos, structuricutanate), precum ºi factorii care pot influenþa eficacitateatratamentului.Indicaþiile sunt pacienþi clasele II-VI Fitzpatrick.Contraindicaþiile sunt „clasice“.Un domeniu complementar <strong>de</strong> utilizare foarte interesanteste efectul anti-age, <strong>de</strong> reîntinerire facialã, prin stimulareanon ablativã a proceselor <strong>de</strong> neocolagenogenezã (înspecial cu filtrul <strong>de</strong> 530 nm).În concluzie, Sistemul Energist VPL @ Ultra Plus pare a fi<strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> eficace pentru epilare „<strong>de</strong>finitivã“, cu unefect persistent pe termen-lung.46
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4C 8. Sesiunea Varia (1) C 8.1-C 8.1125 MAI <strong>2009</strong> - EUROMELANOMA DAY - ROMANIAKonstantina Karadima, Maria Magdalena Constantin, CarmenSãlãvastru, V. Feier*, G-S. ÞiplicaClinica II Dermatologie Sp. Cl. Colentina, Bucureºti, * U.M.F. „VictorBabeº“, TimiºoaraPentru al patrulea an consecutiv în România a fostorganizatã campania Euromelanoma Day. ªi anul acestanumeroºi medici <strong>de</strong>rmatologi au rãspuns invitaþieiSocietãþii Române <strong>de</strong> Dermatologie. Au fost organizateacþiuni în numeroase ju<strong>de</strong>þe ale þãrii ºi au fost examinaþiîn total 1477 <strong>de</strong> pacienti. Campania are un rol foarteimportant <strong>de</strong> informare a publicului larg în legaturã cupericolele ce existã în expunerea neprotejatã la razeleUV, ajutã <strong>de</strong>rmatologii sã obþinã informaþii <strong>de</strong>spremodul <strong>de</strong> viaþã ºi istoricul pacienþilor. Este importantã<strong>de</strong> asemenea pentru cã faciliteazã diagnosticareacazurilor noi <strong>de</strong> cancer <strong>de</strong> piele. În cadrul campanieiEuromelanoma Day <strong>2009</strong>, au fost diagnosticate 54 <strong>de</strong>cazuri <strong>de</strong> melanom malign.Sâmbãtã 14 noiembrie <strong>2009</strong>orele 09:00–10:30Sala Europa 2Prezidiu:Prof. Dr. Anca ZbrancaProf. Dr. Dan ForseaDr. Mihaela LeventerPITIRIAZISUL ROZAT GIBERT CU EVOLUÞIEFAVORABILà ªI RAPIDÃC. IvãnuºC.M Romar, BucureºtiC 8.11C 9. SESIUNEA VARIA (2)C 9.1Este <strong>de</strong>scris cazul pacientului N.A, în vârstã <strong>de</strong> 29 <strong>de</strong> anicare prezintã leziuni eritemato-scuoamoase la nivelultrunchiului, membrelor superioare (palmelor, antebraþe,braþe), gambe ºi coapse, diagnosticat cu Pitiriazis rozatGibert.Etiologia este necunoscutã dar se bãnuieºte o posibilãcauzã viralã (herpesvirus uman ºase ºi ºapte).Histopatologic are caracteristici eczematoase, absenþasau scã<strong>de</strong>rea stratului granular, eritrocite în <strong>de</strong>rmulpapilar ºi omogenizarea colagenului în <strong>de</strong>rmul papilar.Numãrul eozinofilelor cresc în infiltratul inflamator.Tratamentul cu aciclovir oral <strong>de</strong> 800 mg administrat <strong>de</strong>cinci ori pe zi timp <strong>de</strong> o sãptãmânã (în prima sãptãmânã<strong>de</strong> la <strong>de</strong>but), ºi local cu Daivobet au dus la remitereabolii în doar zece zile.C 9.2GRANULOMUL DE ACVARIUC.M. Popescu, Raluca Popescu, Gabriela Constantinescu,Maria Dumitrescu, Ioana Simian, Nectara Mitroi, Ana MariaVlad, Corina MagduClinica I Dermatologie, Spitalul ColentinaGranulomul <strong>de</strong> acvariu este o afecþiune foarte rarã,produsã <strong>de</strong> infecþia cu Mycobacterium marinum, al cãruihabitat natural este apa.Prezentãm cazul unei paciente care a <strong>de</strong>zvoltat pe mânã,un nodul solitar, mo<strong>de</strong>rat inflamator, care a ulcerat. Lacâteva sãptãmâni, a fost urmat <strong>de</strong> apariþia unor nodulimultipli cu distribuþie sporotrichoidã. Aceºtia au evoluatrapid pe parcursul câtorva luni. Examenul histo-patologica arãtat infiltrat granulomatos, iar pacienta arãspuns la tratament cu claritromicinã, cu remiterealeziunilor. Diagnosticul a fost întârziat <strong>de</strong> faptul cãinfecþia este rarã ºi indicele <strong>de</strong> suspiciune este mic.Infecþia cu M. marinum, <strong>de</strong>ºi foarte rarã, trebuiesuspectatã în cazurile în care existã leziuni cutanatesupurative cu evoluþie cronicã, distribuite liniar.C 9.3SCABIA NORVEGIANÖ REACTUALIZARE ªI EXEMPLIFICARE CLINICà –Maria Rotaru*, H. Maniu*** Facultatea <strong>de</strong> Medicinã “V. Papilian” Sibiu, Disciplina Dermatologie** Spitalul Clinic Ju<strong>de</strong>þean Sibiu, Clinica DermatologieIntroducere. Scabia este o problemã <strong>de</strong> sãnãtate publicã,ce poate afecta pacienþi cu orice statut socio-economic. Oformã particularã <strong>de</strong> scabie este scabia norvegianã ceapare mai frecvent la pacienþii imunocompromiºi,malnutriþi, HIV pozitivi. Termenul <strong>de</strong> scabie norvegianãa fost folosit pentru prima datã în 1848 pentru a <strong>de</strong>scrieo formã particularã <strong>de</strong> scabie ce a apãrut la un pacient cuboala Hansen.Prezentare caz clinic. Vom prezenta cazul unui pacient învârstã <strong>de</strong> 79 <strong>de</strong> ani ce se interneazã pentru erupþieeritemato-scuamoasã generalizatã, intens pruriginoasãºi zone eroziv-ulcerative la nivelul fesei drepte suprainfectatecu SAH MRSA. Examen obiectiv la internare –pacient cu stare <strong>de</strong> nutriþie precarã si e<strong>de</strong>me carenþialeimportante ale membrelor inferioare. În evoluþie, cazul47
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4C 9. Sesiunea Varia (2) C 9.1-C 9.11se complicã cu apariþia <strong>de</strong> stare toxico-septicã cuhemoculturi pozitive pentru SAH – MRSA, punctul <strong>de</strong>plecare fiind ulceraþia fesierã dreaptã suprainfectatãpentru care a fost necesarã o antibioterapie susþinutã. Încursul internãrii erupþia a <strong>de</strong>venit eritro<strong>de</strong>rmicã,eritemato-scuamo-infiltrativã, cu scuamo-cruste foarteadun<strong>de</strong>nte, a<strong>de</strong>rente, grãsoase, cu aspect murdar, cutendinþã <strong>de</strong> refacere rapidã, dispuse mai frecvent pezonele <strong>de</strong> extensie. Investigaþiile <strong>de</strong> laborator auevi<strong>de</strong>nþiat leucocitozã, sindrom anemic intrainfecþios ºisindrom inflamator. Pentru tranºarea diagnosticului serecolteazã biopsie cutanatã ºi examen micoparazitologicdin scuame care izoleazã resturi <strong>de</strong> Sarcoptes scabie.Aplicaþiile <strong>de</strong> benzoat <strong>de</strong> benzil au permis vin<strong>de</strong>carealeziunilor.Concluzie. Scabia norvegianã este o afecþiune rarîntâlnitã, dar care trebuie avutã în ve<strong>de</strong>re, în special lapacienþii vârstnici, imuno<strong>de</strong>primaþi, HIV pozitivi.C 9.4TOXOCARA CANIS ªI AFECÞIUNILE CUTANATEPRURIGINOASE CRONICE: CORELAÞIIETIO-PATOGENICEAna-Maria Forsea, Aura Creþu, Roxana Bumbacea,C. GiurcãneanuClinica <strong>de</strong> Dermatologie Oncologicã ºi Alergologie, Spitalul Universitar<strong>de</strong> Urgenþã Elias, Universitatea <strong>de</strong> Medicinã ºi Farmacie „Carol Davila“BucureºtiRolul infecþiilor parazitare în etiopatogeneza diferitelorafecþiuni cutanate cronice cu mecanism imun-alergicreprezintã un subiect mult discutat.Toxocaroza umanã este cauzatã <strong>de</strong> infecþia cu larvelenemato<strong>de</strong>lor Toxocara canis sau Toxocara cati. Tabloulclinic al acestei parazitoze cuprin<strong>de</strong>, pe lângã2 sindroame majore, severe – larva migrans visceralã ºiocularã –, un spectru larg <strong>de</strong> manifestãri multisistemice,polimorfe. Eozonofilia este frecventã, posibil severã ºiuneori este singura manifestare a bolii.În ultimii ani, mai multe studii au susþinut o corelaþieîntre prezenþa anticorpilor anti-toxocara serici ºi anumiteboli cronice ale pielii, cum ar fi urticaria cronicã,<strong>de</strong>rmatitele cronice sau prurigo cronic. Mecanismeleetio-patogenice ale acestei asocieri sunt încã incompletelucidate, dar remiterea sub terapia antihelminticã aunor afecþiuni cutanate cronice, pruriginoase, rezistentela tratamentul uzual, reprezintã un argument importantpentru inclu<strong>de</strong>rea Toxocarei canis în bilanþul etiologic alacestor boli.Prezentãm o serie <strong>de</strong> pacienþi cu urticarie cronicã,eczema cronicã sau prurit cronic, în evoluþie în<strong>de</strong>lungatã,fãrã agent etiologic cunoscut, rezistente latratamentul uzual ºi asociind serologie pozitivã pentruToxocara canis. Simptomatologia cutanatã a acestorpacienþi s-a ameliorat pânã la remisie sub tratamentantiparazitar. Pe baza particularitãþilor clinico-patologiceºi evolutive ale acestor cazuri sunt discutateprincipalele dificultãþi <strong>de</strong> diagnostic ºi tratament almanifestãrilor cutanate pruriginoase asociate toxocarozei.C 9.5CARACTERISTICI CLINICE ALE UNUI LOTDE FEMEI CU HIPERANDROGENISM DETERMINATDE HIPERPLAZIA ADRENALà CONGENITALÃCU DEBUT TARDIVLiana Suciu, P. Suciu, Loredana Patriche-BengaSpitalul Clinic Ju<strong>de</strong>þean <strong>de</strong> Urgenþã BraºovHiperplazia adrenalã congenitalã (HAC), formaneclasicã (cu <strong>de</strong>but tardiv) este consi<strong>de</strong>ratã a doua cauzã<strong>de</strong> hiperandrogenism, cu o prevalenþã <strong>de</strong> 1,4-4%.Scopul studiului a fost <strong>de</strong>terminarea frecvenþei principalelormanifestãri hiperandrogenice la un lot <strong>de</strong> femeidiagnosticate cu forma neclasicã a HAC.Studiul a fost realizat pe un numãr <strong>de</strong> 41 <strong>de</strong> cazuridiagnosticate cu forma neclasicã a HAC, prin dozarea17-hidroxiprogesteronului ºi a testului la ACTH.A fost întâlnitã urmãtoarea frecvenþã: hirsutismul 85%,disfuncþia ovulatorie 56%, sindromul seboreic 53%,alopecia 27%, suprapon<strong>de</strong>rea ºi obezitatea 46%.C 9.6ROLUL FACTORULUI HORMONAL ÎN ALOPECIAANDROGENETICà LA FEMEIR. Orãºan, D.R. Mitrea, M.S. OrãºanU.M.F. “Iuliu Haþieganu” Cluj-NapocaCã<strong>de</strong>rea pãrului poate reprezenta o experienþã <strong>de</strong>vastatoarepentru femei, sinonimã cu „dispariþia feminitãþii”.Alopecia androgeneticã, aºa cum sugereazã numele, areca factori responsabili: factorii genetici ºi hormoniiandrogeni. Dacã la bãrbaþi, boala afecteazã 50 % dintrepacienþii cu vârste <strong>de</strong> peste 50 <strong>de</strong> ani, la femei, procentuleste extrem <strong>de</strong> variabil. Studiul investigheazã gradul încare hormonii <strong>de</strong>terminã boala.Au fost luate în studiu 30 <strong>de</strong> paciente la care au fost<strong>de</strong>terminate nivelurile sangvine ale estradiolului,progesteronului, DHEA-sulfatului ºi ale testosteronuluiliber. Rezultatele, interpretate statistic, au evi<strong>de</strong>nþiat cã:• 20 % dintre paciente au prezentat nivele crescute aletestosteronului liber• 20 % au avut nivele crescute ale DHEA-sulfatului• 40 % au prezentat un <strong>de</strong>zechilibru sangvin întrenivelurile testosteronului liber ºi ale DHEA-sulfatuluisau între concentraþiile estradiolului ºi ale progesteronului.48
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4C 9. Sesiunea Varia (2) C 9.1-C 9.11În concordanþã cu rezultatele obþinute, procentulalopeciei areata la pacientele investigate a fost <strong>de</strong>aproximativ 80 %, în contrast cu studiile strãine, în caredin femeile <strong>de</strong> tip caucazian, doar 40 % au prezentatalopecia areata. Deoarece tratamentul alopeciei areata lafemei poate fi <strong>de</strong>zamãgitor, se impune gãsirea unei noiterapii hormonale, alta <strong>de</strong>cât cea anticoncepþionalã,pentru a contracara concentraþiile hormonale ridicate.ROLE OF HORMONAL FACTORIN ANDROGENETIC ALOPECIA ÎN WOMENHair loss may represent a <strong>de</strong>vastating experiencefor women, synonymous with “vanishing feminity”.Androgenetic alopecia, as the name suggests, holdsresponsible factors such as genetics and androgens. If înmen the disease affects 50 % of the patients aged over 50,în women, the percentage is extremely variable. Thestudy aims at investigating the <strong>de</strong>gree în whichhormones <strong>de</strong>termine the disease. We analyzed the bloodlevels of estradiol, progesterone, DHEA-sulphate andfree testosterone în 30 women patients participating înthe study. The results, interpreted statistically, pointedout that:• 20 % of the patients presented increased levels of freetestosterone• 20 % presented increased levels of DHEA-sulphate• 40 % presented blood disequilibrium between thelevels of free testosterone and DHEA-sulphate orbetween the concentrations of estradiol and progesterone.According to our results, the percentage of androgeneticalopecia în our patients reaches almost 80 % în contrastwith foreign studies that only point out about 40 % of allCaucasian women as being affected by the disease. Sincethe treatment of androgenetic alopecia în women may bevery disappointing, we strongly suggest the need offinding about a new hormonal therapy, other thancontraceptive pills, to cope with the high value of ahormonal percentage.IMPLANTUL DE PÃR, ACTUALITÃÞII. Ne<strong>de</strong>lcu* A. Nicolescu*** Spitalul Colentina** C.M.D.T. RomaC 9.7Implantul <strong>de</strong> pãr propriu se foloseºte <strong>de</strong> peste jumãtate<strong>de</strong> secol în tratamentul alopeciilor ireversibile.Se iau în discuþie tipurile <strong>de</strong> alopecie care pot fi corectateprin implantare ºi condiþiile necesare unui rezultatsatisfãcãtor.În ultimii ani, prin evoluþia tehnicii operatorii, s-a ajunsla folosirea unitãþilor foliculare ºi la implantarea <strong>de</strong> grefecu un singur fir <strong>de</strong> pãr, ce pot fi recoltate din oriceregiune pãroasã a pielii ºi pot fi implantate în orice zonãalopecicã, permiþând obþinerea <strong>de</strong> rezultate esteticespectaculoase.Prezentãm progresele obþinute în ultimii ani, consi<strong>de</strong>rândcã folosirea tehnicii mo<strong>de</strong>rne permite obþinereaunor rezultate <strong>de</strong> înaltã calitate.C 9.8NEUROFIBROMATOZA SEGMENTALÃCU DEBUT TARDIVRaluca Popescu, C.M. Popescu, Nectara Mitroi, Ioana Simian,Maria Dumitrescu, Ana Maria Vlad, Corina MagduClinica I Dermatologie, Spitalul ColentinaNeurofibromatoza (NF) este o afecþiune neurocutanatãtransmisã autosomal dominant. Forma segmentalã (NF-5) este o variantã mai rarã ºi diferã <strong>de</strong> neurofibromatozatip I prin faptul cã afecteazã un teritoriu cutanat limitatºi este <strong>de</strong> obicei consecinþa unei mutaþii postzigotice agenei NF-1. Cu cât mutaþia se produce mai tardiv, cu atâtaceastã formã va fi mai limitatã.Prezentãm douã cazuri <strong>de</strong> neurofibromatozã segmentalã,<strong>de</strong>butate la 34 ºi respectiv 36 ani, confirmateprin examen histopatologic. Într-unul din cazuri,simptomatologia <strong>de</strong> <strong>de</strong>but a fost sensibilitatea foartemarcatã a leziunilor. Diagnosticul a fost confirmathistopatologic. Comparativ cu NF-1, neurofibromatozasegmentalã are un risc mult mai mic <strong>de</strong> a fi transmisã<strong>de</strong>scen<strong>de</strong>nþilor.C 9.9METASTAZELE CUTANATE– EVIDENÞÃ SAU PROVOCARE DIAGNOSTICÃSimona ªenilã, Viorica Gârgu, Arabela Criºan, A<strong>de</strong>la Luca,Rodica CosgareaClinica Dermatologie Cluj-NapocaMetastazele cutanate reprezintã manifestãri clinice mairar întâlnite, apãrute în contextul prezenþei unei neoplaziicunoscute sau nu în momentul apariþiei leziunilorcutanate suspecte.Având un aspect clinic divers (noduli cutanaþi eritematoviolacei,noduli subcutanaþi, placar<strong>de</strong> infiltrate cu aspecterizipelatoid sau sclero<strong>de</strong>rmiform), metastazele cutanatereprezintã o provocare diagnosticã mai ales în situaþia încare tumora primitivã nu este încã <strong>de</strong>celatã.În lucrarea <strong>de</strong> faþã prezentãm experienþa personalã încâteva cazuri <strong>de</strong> metastaze cutanate apãrute la pacienþicu tumora primitivã cunoscutã sau nu în momentulprezentãrii cu leziuni cutanate suspecte.49
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4C 9. Sesiunea Varia (2) C 9.1-C 9.11C 9.10C 9.11TREI METODE COMPLEMENTARE DE DIAGNOSTICAL LEZIUNILOR TUMORALEA. Nicolescu*, I. Ne<strong>de</strong>lcu**, L. Vlãdãu**** C.M.D.T. Roma** Spitalul Colentina*** Spitalul Clinic ColentinaÎn lumina a 14 ani <strong>de</strong> experienþã, cu numeroase cazuriurmãrite clinic, <strong>de</strong>rmatoscopic, ecografic ºi histopatologicîn leziunile cutanate tumorale, prezentãmvaloarea abordãrii complexe a acestora în scopuldiagnosticului <strong>de</strong> precizie ºi a orientãrii terapeutice câtmai a<strong>de</strong>cvate.PRECANCEROZE ªI CANCERE EPITELIALEVULVARE – PERSPECTIVE ACTUALEAna-Maria Forsea*, Mariana Costache**, D. Forsea**** Clinica <strong>de</strong> Dermatologie Oncologicã ºi Alergologie, Spitalul ClinicUniversitar Elias, U.M.F. „Carol Davila“ Bucureºti** Spitalul Universitar Bucuresti, U.M.F. “Carol Davila” BucureºtiInstitutul Naþional <strong>de</strong> Patologie “Victor Babeº”*** Clinica I Dermatologie, Spitalul Colentina, U.M.F. „Carol Davila“BucureºtiNeoplazia vulvarã intraepitelialã (VIN) reprezintã unspectru <strong>de</strong> afecþiuni ale vulvei, <strong>de</strong> naturã premalignã,caracterizate prin proliferare celularã intraepitelialã, cuatipii histologice ºi citologice ce nu <strong>de</strong>pãºeºte membranabazalã a epi<strong>de</strong>rmului. Aceastã patologie complexã afãcut <strong>de</strong>-a lungul timpului obiectul a numeroase<strong>de</strong>scrieri, <strong>de</strong>finiþii ºi încercãri repetate <strong>de</strong> clasificare ºistadializare, terminologia sa fiind a<strong>de</strong>sea sursã <strong>de</strong>confuzii.Cercetãrile ultimilor ani au semnalat o creºtere masivã ainci<strong>de</strong>nþei acestor afecþiuni ºi au adus atât o nouãpropunere <strong>de</strong> clasificare ºi încadrare terminologicã, cât ºidate noi ºi revelatoare privind cauzele, mecanismele <strong>de</strong><strong>de</strong>zvoltare, evoluþia ºi prognosticul neoplaziilor intraepitelialevulvare.Lucrarea noastrã îºi propune sã treacã în revistãaspectele cele mai noi legate <strong>de</strong> nosologia, epi<strong>de</strong>miologia,etiopatogenia ºi particularitãþile patologice ºiclinico-evolutive ale VIN cu implicaþii asupra abordãriidiagnostice ºi terapeutice a acestei patologii în practicamedicalã.50
SIMPOZIOANEWORKSHOP-uri
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4Simpozioane S 1-S 13S 1SIMPOZION SCHERING-PLOUGH, REMICADEVineri, 13.11.<strong>2009</strong>10.00 – 11.00Sala Europa IMo<strong>de</strong>ratori: Prof. Dr. Rodica CosgareaProf. Dr. Cãlin GiurcãneanuProf. Dr. George-Sorin ÞiplicaDr. Daniel CostacheRemica<strong>de</strong> – puterea ºi intensitatea administrãrii IVpentru a îmbunãtãþi calitatea vieþii pacienþilor dvs. cu psoriazisS1.1.S1.2.S1.3.S1.4.Remica<strong>de</strong> – atinge obiectivele curãþãrii cutanate în psoriazisProf. Dr. Rodica CosgareaRemica<strong>de</strong> – atinge obiectivele curãþãrii unghiale în Pso – o provocare pentru<strong>de</strong>rmatologiProf. Dr. Cãlin GiurcãneanuRemica<strong>de</strong> - redã calitatea vieþii pacienþilor cu psoriazisProf. Dr. George-Sorin ÞiplicaRemica<strong>de</strong> – siguranþa <strong>de</strong>monstratã în peste 16 ani <strong>de</strong> experienþã clinicãDr. Daniel Costache– Îmbunãtãþire semnificativã la nivel cutanat : PASI 75 (1, 2, 3)– Remisiune cutanatã completã: PASI 0 (1, 3)– Îmbunãtãþire semnificativã la nivel unghial (1)“... În populaþia din studiu toþi pacienþii au experimentat... remisiune aproape completã dupã 6perfuzii”– Eficacitate în PsA la nivelul articulaþiilor (2)– Reduce dactilita– Reduce entezita– Încetineºte progresia radiologicã– Profil beneficiu – risc favorabil, dovedit în timp – 16 ani <strong>de</strong> experienþã clinicã (2, 3)53
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4Simpozioane S 1-S 13– Îmbunãtãþirea calitãþii vieþii (3)“În studiu EXPRES (n=378)...• Aproximativ 70% dintre pacienþii cu DLQI 0 au avut <strong>de</strong> asemenea ºi PASI 0 la sãptãmâna 24”– Mai puþine comorbiditãþiBibliografie1. Reich k et al. Lancet. 2005; 366: 1367–1374.2. Antoni et al. Ann Rheum Dis. 2005; 64: 1150–1157.3. Reich K et al. Br J Dermatol. 2006; 154 (6): 1161-1168.54
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4Simpozioane S 1-S 13S 2SIMPOZION BIODERMAVineri 13.11.<strong>2009</strong>11.30 – 12.00Sala Europa IModalitãþi <strong>de</strong> prevenire a recidivei în Dermatita AtopicãMo<strong>de</strong>rator:Prof. Dr. Rodica Maria CosgareaDermatita Atopicã este o afecþiune multifactorialã care asociazã factori genetici ºi <strong>de</strong> mediu,afectarea barierei epi<strong>de</strong>rmice, profilul citokinei Th2 ºi hiperreactivitatea epi<strong>de</strong>rmei, având o inci<strong>de</strong>nþã în continuãcreºtere - 10% la nivelul populaþiei generale.Studii recente au arãtat cã stratul cornos al pacienþilor atopici este predispus la colonizarea cuStafilococ Auriu - 90% din cazuri. Stafilococul Auriu produce proteinele superantigeni care, în cazulpacienþilor atopici, interacþioneazã cu celulele sistemului imun, crescând rãspunsul inflamator ºi riscul<strong>de</strong>clanºãrii puseului atopic. Datoritã nivelului scãzut în sfingozinã, stratul cornos atopic este incapabil sãlupte cu S. auriu.Ingrediente active <strong>de</strong> origine naturalã au capacitatea <strong>de</strong> a regla ecosistemul cutanat ºi <strong>de</strong> anormaliza flora saprofitã. Extractul <strong>de</strong> Boldo (Peumus Boldus) protejeazã flora saprofitã stimulând producþia <strong>de</strong>β-<strong>de</strong>fensine, prin intermediul cãrora membranele celulare ale microorganismelor patogene sunt distruse.Deasemenea extractul <strong>de</strong> Boldo reduce sinteza citokinelor pro-inflamatorii IL 8 ºi IL 1α, reducând astfelamplitudinea casca<strong>de</strong>i inflamatorii.Fructo-oligo-zahari<strong>de</strong>le (FOZ) obþinute dintr-un glucid natural (zaharozã si maltozã), pãstreazã<strong>de</strong>asemenea echilibrul florei cutanate prin stimularea creºterii celei saprofite ºi reducerea florei patogene.Niacinamida creºte acþiunea enzimei Serin-Palmitoil-Transferaza una dintre cele mai importante enzimeimplicate în sinteza sfingozinei, pornind <strong>de</strong> la palmitoil coA ºi serinã. Niacinamida stimuleazã sintezaARNm prin 2 subunitãþi ale serin-palmitoil-trasferazei (stimulând transcripþia genelor LCB1 ºi LCB2)cãrora le creºte activitatea. Rezultatul este creºterea sintezei <strong>de</strong> sfingozinã ºi cerami<strong>de</strong> <strong>de</strong> cãtre keratinocite.Ato<strong>de</strong>rm PP Anti-Recidivã acþioneazã multi-þintã:– regleazã ecosistemul cutanat prevenind astfel recidiva - Patent Eco<strong>de</strong>fensine®– reconstruieºte bariera cutanatã într-un mod natural - Vitamina PP– calmeazã pruritul ºi previne leziunile <strong>de</strong> grataj (simptome majore ale DA) - Zanthalena– efect ultra-emolient ºi hidratant - Complex Glicerinã/VaselinãPentru evaluarea eficacitaþii a fost efectuat un test clinic bicentric, pe 40 copii atopici, între 1-14ani, prin care s-a urmãrit efectul aplicãrii topice a Ato<strong>de</strong>rm PP Anti-Recidivã. Dupã 28 zile <strong>de</strong> aplicare odatã pe zi a produsului, pe tot corpul mai puþin pe leziunile eczematoase, s-a <strong>de</strong>monstrat o reduceresemnificativã a tuturor simptomelor clinice: uscãciune cutanatã, rugozitate, scuame, senzaþie <strong>de</strong> piele careþine, insomnie. Pe lângã aceste beneficii tratamentul asigurã ºi o toleranþã excelentã.55
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4Simpozioane S 1-S 13S 3SIMPOZION ASTELLASVineri 13.11.<strong>2009</strong>12:15-13:15Sala Europa ICe este nou în acnee?Dar în <strong>de</strong>rmatita atopicã?Mo<strong>de</strong>rator: Prof. dr. Cãlin Giurcãneanu - U.M.F. BucureºtiPrezintã: Conf. dr. Cãtãlin Popescu - Spitalul Clinic Colentina, Clinica IDermatologieDr. Rozalia Olsavszky - Spitalul Clinic Colentina, Clinica IDermatologieDr. Raluca Popescu - Spitalul Clinic Colentina, Clinica I DermatologieAcneea ºi eczema reprezintã afecþiunile <strong>de</strong>rmatologice cu care ne confruntãm frecvent înpractica medicalã. Ambele au etiologie multifactorialã ºi ascund încã secrete a cãror elucidare este încontinuã <strong>de</strong>sfãºurare. De aceea, cre<strong>de</strong>m cã, în continuare, ele stârnesc interesul dumneavoastrã.Acneea vulgarã este cea mai frecventã afecþiune <strong>de</strong>rmatologicã. Se estimeazã cã pânã la 80%dintre adolescenþi ºi tineri sunt afectaþi <strong>de</strong> acnee. A<strong>de</strong>sea, chiar forme <strong>de</strong> severitate micã sau medie potproduce serioase implicaþii psihologice. Acneea poate persista ani ºi poate produce cicatrici.Patologia acneei este multifactorialã ºi tratamentul trebuie direcþionat împotriva principalelorverigi patogenice implicate. Alegerea meto<strong>de</strong>i <strong>de</strong> tratament <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong>: tipul ºi extin<strong>de</strong>rea leziunilor,severitatea ºi durata acneei, precum ºi <strong>de</strong> impactul psihologic al bolii ºi <strong>de</strong> profilul reacþiilor adverse aletratamentelor utilizate.În constelaþia <strong>de</strong> produse topice aflate la în<strong>de</strong>mâna medicului practician, Zineryt® s-a impus cali<strong>de</strong>r datoritã beneficiilor sale incontestabile: eficienþã, rapiditate în acþiune, profil excelent <strong>de</strong> tolarabilitateºi siguranþã. La acestea se adaugã ºi un element <strong>de</strong> loc <strong>de</strong> neglijat, acceptabilitatea cosmeticã ridicatã, careîmbunãtãþeºte semnificativ complianþa pacienþilor la tratament.Dermatita atopicã (D.A.) este o afecþiune cronicã, rezultatã în urma interacþiunii factorilorgenetici cu factorii <strong>de</strong> mediu. Modificãrile la nivelul genelor responsabile <strong>de</strong> buna funcþionare a bariereicutanate, în combinaþie cu expunerea la triggerii din mediul înconjurãtor cresc substanþial riscul apariþieiD.A. Elementul cheie al managementului pe termen lung al acestei afecþiuni este reprezentat <strong>de</strong> bariera56
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4Simpozioane S 1-S 13cutanatã, singura barierã pe care ne strãduim sã o menþinem intactã sau sã o reclãdim, într-o erã în caretoate celelalte „bariere” se doresc a fi sfãrâmate.De aceea, o importanþã majorã în terapie o au folosirea emolientelor, care menþin hidratareategumentului ºi restaureazã funcþia alteratã a barierei cutanate (Lipobase Repair®), dar ºi a produselorcare nu afecteazã bariera cutanatã precum inhibitorii topici <strong>de</strong> calcineurinã.Protopic® este un produs eficient ºi sigur în terapia pe termen lung a D.A în formele <strong>de</strong> lamo<strong>de</strong>rate la severe, atât la adulþi cât ºi la copii începând cu vârsta <strong>de</strong> 2 ani. Protopic® acþioneazã în maimulte locuri ale casca<strong>de</strong>i inflamatorii, reducând inflamaþia ºi implicit pruritul, cel mai supãrãtor simptom.57
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4Simpozioane S 1-S 13S 4SIMPOZION GLAXO SMITH KLINEVineri 13.11.<strong>2009</strong>16:30 – 17:30Sala Europa IS 4.1 Infecþii bacteriene cutanate - noutãþi terapeuticeProf. Dr. Cãlin GiurcãneanuAltargo este un medicament <strong>de</strong> uz topic, aparþinând unei clase noi <strong>de</strong> antibiotice:pleuromutilinele - care dupã cum aratã studiile actuale nu se supun mecanismelor <strong>de</strong> rezistenþã laantibioticele uzuale, <strong>de</strong>zvoltate <strong>de</strong> principalii germeni implicaþi în infecþiile pielii (ex. impetigo). Astfelretapamulin-ul s-a dovedit eficient (în studiile in vitro) pe tulpini care <strong>de</strong>zvoltaserã rezistenþã ºi laeritromicinã, meticilinã sau acid fucidic.Altargo a dovedit eficienþã în tratamentul formelor uºoare ºi mo<strong>de</strong>rate <strong>de</strong> impetigo ºi al altorinfecþii ale pielii, într-un interval <strong>de</strong> timp mult mai scurt (5 zile versus 10 zile necesare unui antibiotic oral)Terapia topicã este preferatã <strong>de</strong> primã intenþie în formele uºoare ºi medii <strong>de</strong> impetigo ºi în alteinfecþii cutanate terapiei orale ºi datoritã siguranþei ºi toleranþei mai bune prin absorþia sistemicã scãzutã.S 4.2 Seroprevalenþa HSV în RomâniaConf. Dr. Victoria AramãStudii seroepi<strong>de</strong>miologice recente recomandã utilizarea valaciclovirului (esterul L-valilic alaciclovirului) în tratamentul unei game largi <strong>de</strong> infecþii provocate <strong>de</strong> virusul varicelo-zosterian ºi virusulherpes simplex.S 4.3 Valaciclovir – în managementul infecþiilor herpeticeProf. Dr. George-Sorin ÞiplicaStudiile asupra herpesului genital care au inclus aproximativ 7.000 <strong>de</strong> pacienþi imunocompetenþisau imunocompromiºi au <strong>de</strong>monstrat eficacitatea valaciclovir în tratamentul acut al episoa<strong>de</strong>lor <strong>de</strong>primoinfecþie precum ºi în cadrul recurenþelor <strong>de</strong> herpes genital.Valaciclovir prezintã un progres semnificativ pentru pacienþi, permiþând un regim <strong>de</strong> dozaremai puþin frecvent, la intervale mai mari. Pentru pacienþii tineri, activi sociali, o terapie care poate fiadministratã doar o datã pe zi poate minimiza riscul perceput ca alte persoane sã <strong>de</strong>scopere cã ei setrateazã <strong>de</strong> herpes genital. În terapia continuã pe termen lung pentru prevenþia semnelor ºi simptomelor,complianþa este în general mai bunã cu un regim <strong>de</strong> dozare mai puþin frecvent.La pacienþii cu herpes zoster tratamentul cu Valtrex în comparaþie cu tratamentul cu aciclovireste mai eficient asupra durerilor asociate bolii <strong>de</strong>oarece, reduce severitatea ºi durata durerii acute ºiprevine nevralgia post herpeticã.58
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4Simpozioane S 1-S 13S 5SIMPOZION IVATHERMVineri 13.11.<strong>2009</strong>17:30 – 18:00Sala Europa ITratamentul topic în acnee: Akne-Syt, o alternativã sigurã ºi eficientã lautilizarea retinoizilor topici în acneeS 5.1S 5.2Este Sytenol ® A un înlocuitor eficient al retinoizilor topici în acnee?Prof. Dr. Cãlin GiurcãneanuAkne – Syt în tratamentul acneei – o alternativã eficientã ºi sigurãConf. Dr. Daciana BrãniºteanuIvatherm, prima companie româneascã <strong>de</strong> <strong>de</strong>rmocosmetice ºi-a propus încã <strong>de</strong> la început sãcreeze produse cu a<strong>de</strong>vãrat eficiente ºi foarte bine tolerate.Concepute ºi fabricate în Franþa, þara cu cea mai mare experienþã în industria cosmeticã,produsele Ivatherm sunt formule orginale ce conþin apa termalã Herculane ºi ingredienþi activi inovanþi,reprezentând ultimele <strong>de</strong>scoperiri ºtiinþifice în cosmetologie.În tratamentul acneei, retinoizii s-au dovedit a fi foarte eficienþi, dar ridicã numeroase problemeîn utilizare datoritã reacþiilor adverse: iritaþii, <strong>de</strong>scuamare, sensibilizare ºi nu în ultimul rând efectteratogen.Ivatherm lanseazã Akne-Syt, produs ce conþine Sytenol A, ingredient activ <strong>de</strong> ultimã generaþie,cu mecanism <strong>de</strong> acþiune complex, a cãrei eficienþa clinicã a fost <strong>de</strong>monstratã comparativ cu retinolul.Studiile efectuate pe pacienþi cu acnee uºoarã, medie ºi severã, au arãtat reducerea semnificativã apapulelor ºi pustulelor dupã 6 sãptãmâni <strong>de</strong> tratament. Akne-Syt este un produs fãrã reacþii adverse, testat<strong>de</strong>rmatologic pentru pielea sensibilã. Un alt avantaj faþã <strong>de</strong> topicele cu retinoizi este lipsa fotosensibilitãþii,produsul putând fi aplicat în orice moment al zilei.Asocierea Sytenol, acid salicilic, acid glicolic, gluconat <strong>de</strong> Zn, Octopirox asigurã un puternicefect keratolitic, reducerea secreþiei se sebum ºi a bacteriilor incriminate în acnee, P acnes. Alfabisabololulºi apa termalã au efect antiinflamator.Fãrã parabeni, fãrã fenoxietanol, fãrã parfum, formula Akne-Syt este recomandatã întratamentul acneei papulo-pustuloase ºi chistice, ca o alternativã eficientã ºi sigurã a tratamentului curetinoizi topici.59
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4Simpozioane S 1-S 13S 6SIMPOZION ROMASTRU – ENBRELVineri 13.11.<strong>2009</strong>09:00 – 10:00Sala Europa IIActualitãþi ºi perspective în managementul psoriazisului.Focus: EtanerceptS 6.1. Studiu observaþional regional privind profilul pacienþilor cu psoriazis înplãci ºi strategia terapeuticã – rezultate din RomâniaProf. Dr. Cãlin GiurcãneanuS 6.2. Studiul CRYSTEL – eficacitatea ºi siguranþa etanercept în tratamentulcontinuu vs tratamentul intermitent; rezultate la 54 <strong>de</strong> sãptãmâniProf. Dr. George-Sorin ÞiplicaS 6.3. Studiul CRYSTEL – calitatea vieþii la pacienþii cu psoriazis care au ºi afectareunghialã sau dureri articulareDr. Alin NicolescuS 6.4. Terapia cu etanercept la copiii ºi adolescenþii cu psoriazis în plãci– rezultatele studiului 211 (A.S. Paller)Dr. Maria Magdalena ConstantinPrimul studiu în Europa Centralã ºi <strong>de</strong> Est care a avut ca obiectiv analiza profilului clinic ºi<strong>de</strong>mografic, activitatea, severitatea bolii ºi calitatea vieþii pacienþilor cu psoriazis, naivi la tratamentulbiologic. Au fost evaluate strategiile terapeutice curente, percepþia medicilor cu privire la eficacitateatratamentului ºi opþiunile terapeutice. Din România au fost analizate 155 <strong>de</strong> chestionare provenite <strong>de</strong> la47 <strong>de</strong> medici <strong>de</strong>rmatologi.Studiul CRYSTEL – studiu randomizat, <strong>de</strong>schis, <strong>de</strong>sfãºurat în 119 centre din Europa ºi Asia – aevaluat eficacitatea ºi siguranþa tratamentului cu etanercept în regim continuu vs regim intermitent lapacienþii cu psoriazis mediu sau sever. Dupã 54 <strong>de</strong> sãptãmâni, ambele regimuri terapeutice au <strong>de</strong>monstratîmbunãtãþirea scorurilor PGA ºi PASI, îmbunãtãþirea fiind mai evi<strong>de</strong>ntã la pacienþii care au urmattratament continuu.O analizã post-hoc CRYSTEL a <strong>de</strong>terminat prevalenþa durerii articulare ºi a afectãrii unghiale lapacienþii cu psoriazis mo<strong>de</strong>rat sau sever ºi a analizat impactul acestora asupra calitãþii vieþii pacienþilor.Tratamentul cu etanercept, atât în regim continuu, cât ºi în regim intermitent, a arãtat îmbunãtãþireascorurilor legate <strong>de</strong> durerea articularã, afectarea unghialã, precum ºi a scorurilor care apreciazã calitateavieþii.Studiul 211 – studiu randomizat, dublu-orb, placebo controlat, multicentric, cu durata <strong>de</strong> 48 <strong>de</strong>sãptãmâni – a evaluat eficacitatea ºi siguranþa tratamentului cu etanercept în doza <strong>de</strong> 0,8 mg/kg o datã pesãptãmânã (pânã la maxim 50 mg o datã pe sãptãmânã) administrat la copii ºi adolescenþi (4-17 ani) cupsoriazis mo<strong>de</strong>rat sau sever.60
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4Simpozioane S 1-S 13S 7SIMPOZION HUMIRA-ABBOTTVineri 13.11.<strong>2009</strong>15:00 - 16:00Sala Europa II"Noi standar<strong>de</strong> <strong>de</strong> excelenþã în tratamentul psoriazisului"Mo<strong>de</strong>rator:Speakeri:Prof. Dr. Cãlin GiurcãneanuProf. Dr. George-Sorin ÞiplicaNoi ghiduri europene <strong>de</strong> tratament în psoriazisConf. Dr. Daciana BrãniºteanuEficacitatea ºi siguranþa susþinutã a adalimumab vs placebo întratamentul psoriazisului mo<strong>de</strong>rat ºi sever – studiul REVEALSimpozionul îºi propune sã aducã atenþiei auditoriului ultimele ghiduri europene <strong>de</strong> tratamentîn psoriazis, care propun ca ºi conduita terapeuticã în psoriazis, ridicarea aºteptãrilor legate <strong>de</strong> eficienþa ºi<strong>de</strong> îmbunãtãþirea calitãþii vieþii în legãtura cu folosirea terapiilor sistemice în psoriazis.La baza acestor ghiduri a stat nevoia <strong>de</strong> alegere a tratamentelor pentru psoriazis bazate pedovezi <strong>de</strong> eficacitate crescutã disponibile prin date din studii clinice sau registre <strong>de</strong> tratament.Astfel, rãspunsul PASI 75 a fost consi<strong>de</strong>rat un rãspuns atât practic, cât ºi realist în ceea ce priveºteeficienþa unei terapii folosite în psoriazis (evaluat între 10–16 sãptãmâni ºi din 8 în 8 sãptãmâni dupã începere).De asemenea, scorul DLQI <strong>de</strong> 0 sau 1 a fost propus ca ºi obiective ale tratamentului folosit în psoriazis.Eficienþa minimã a unui tratament în psoriazis este consi<strong>de</strong>ratã în contextul rãspuns PASI 50 ºiscã<strong>de</strong>re DLQI cu cel puþin 5 unitãþi.Partea a doua a simpozionului aduce dovezi care se înscriu în obiectivele <strong>de</strong> eficienþã propuse<strong>de</strong> noile ghiduri în psoriazis prin prezentarea profilului <strong>de</strong> eficienþã ºi siguranþã susþinutã a adalimumab(Humira) în tratamentul psoriazisului mo<strong>de</strong>rat ºi sever.Adalimumabul este un anticorp monoclonal anti TNF, care se leagã þintit <strong>de</strong> TNF alfa, citokinacheie implicatã în patogenia psoriazisului.Obiectivul studiului a fost sã evalueze eficacitatea clinicã ºi profilul <strong>de</strong> siguranþã aladalimumabului în psoriazisul mo<strong>de</strong>rat ºi sever ºi sã compare beneficiile terapiei continue versus terapiaintermitentã. Studiul a setat noi standar<strong>de</strong> în terapia biologicã folositã în psoriasisul mo<strong>de</strong>rat ºi sever.Trialul a durat 52 <strong>de</strong> sãptãmâni, cu extensie la 2 ani ºi a randomizat 1212 pacienþi cu psoriazismo<strong>de</strong>rat ºi sever în 2 grupe. Primul grup a primit adalimumab 40 mg / 2 sãptãmâni ºi al doilea grup aprimit placebo la fiecare 2 sãptãmâni, pentru o primã perioadã a studiului, <strong>de</strong> 15 sãptãmâni. Studiul s-a<strong>de</strong>rulat în mai multe faze, criteriul pentru ca pacienþii sã parcurgã fazele urmãtoare ale studiului a fostscorul PASI 75. Siguranþa terapiei a fost evaluatã la fiecare vizitã din cadrul studiului.Dupã 16 sãptãmâni, 71% dintre cei trataþi cu adalimumab au atins cel puþin o îmbunãtãþire cu75% în scorul PASI 75, în comparaþie cu 7% dintre pacienþii trataþi placebo, rezultate menþinute pânã la100 <strong>de</strong> sãptãmâni. Între sãptãmâna 33 ºi 52 <strong>de</strong> studiu procentul pacienþilor placebo care nu au avut unrãspuns PASI satisfãcãtor (îmbunãtãþire
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4Simpozioane S 1-S 13S 8Mo<strong>de</strong>rator: Conf. Dr. Cãtãlin PopescuSIMPOZION LA ROCHE-POSAYSâmbãtã 14.11.<strong>2009</strong>11:00 – 11:30Sala Europa IS 8.1S 8.2Terapia complementarã a acneei : abordarea concomitentã a leziunilorretenþionale ºi a celor inflamatoareDr. Mihaela LeventerEffaclar Duo, Effaclar K ºi Effaclar AI în îngrijirea formelor <strong>de</strong> acneemo<strong>de</strong>ratãDr. Victor GeorgescuTratamentul acneei mixte, forma cea mai frecventã <strong>de</strong> acnee, este extrem <strong>de</strong> complex. Aceasta<strong>de</strong>oarece trebuie combinate douã tratamente topice diferite – unul pentru leziunile inflamatoare ºi unulpentru leziunile retenþionale. Protocolul este complex ºi în consecinþã prezintã un risc semnificativ <strong>de</strong>nea<strong>de</strong>renþã la tratament. Pacienþii, majoritatea adolescenþi, gãsesc <strong>de</strong>seori cã utilizarea a douã tratamentediferite este mult prea restrictivã. Numai 20% dintre pacienþii cu acnee urmeazã corect tratamentulprescris. Astãzi suntem martorii emergenþei unor noi tratamente cu abordare combinatã pentru acþiunesimultanã pe ambele tipuri <strong>de</strong> leziuni. Aceastã nouã generaþie <strong>de</strong> tratamente medicamentoase, caresimplificã protocolul terapeutic, este o sursã <strong>de</strong> eficacitate pentru <strong>de</strong>rmatolog, asigurând o complianþãsuperioarã.62
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4Simpozioane S 1-S 13S 9SIMPOZION SERVIER – DETRALEXSâmbãtã 14.11.<strong>2009</strong>11:45 – 12:15Sala Europa IActualitãþi în managementul Bolii Venoase CroniceSpeakeri: Prof. Dr. Caius Solovan, Conf. Dr. Daciana BrãniºteanuTEME:Tema 1: Studiul VeinConsult Romania <strong>2009</strong> – studiu observaþional prospectiv subegida Uniunii Internaþionale <strong>de</strong> Flebologie.Rezumat:Studiul Vein Consult - studiu observaþional prospectiv – este un proiect internaþional <strong>de</strong>sfãºuratsub egida Uniunii Internaþionale <strong>de</strong> Flebologie, având drept unic partener colaborator Compania ServierPharma.Obiectivul studiului a fost sã <strong>de</strong>scrie pacienþii cu IVC <strong>de</strong>pistaþi <strong>de</strong> medicul <strong>de</strong> familie ºi tipul <strong>de</strong>pacient care a necesitat diagnosticare la specialist (frecvenþã, mod <strong>de</strong> prezentare, factori <strong>de</strong> risc, comorbiditãþi,antece<strong>de</strong>nte <strong>de</strong> afecþiuni venoase, diagnostice ºi tratamente anterioare) în diverse þãri.Rezultatele au arãtat cã în numai 5 ani s-a reuºit creºterea ratei <strong>de</strong> diagnostic a stadiilor incipientedin BVC – C0s, C1 – <strong>de</strong> la 9.5% la 40.62% ºi respectiv <strong>de</strong> la 13% la 15.62% comparativ cu datele obþinuteîn studiul SEPIA în 2004. Mai mult <strong>de</strong>cât atât, procentul <strong>de</strong> pacienþi care se aflã în stadiile avansate aînregistrat o scã<strong>de</strong>re semnificativã, sugerând cã aceºtia au primit un tratament eficient ce a indus regresiaBolii Venoase Cronice ( C2 <strong>de</strong>la 40% la 25.07 %; C3 <strong>de</strong> la 17.5% la 11.22%; C4 <strong>de</strong> la 16% la 5.92% ).Concluzii: obþinerea acestor rezultate a fost posibilã datoritã tratãrii cu o atenþie sporitã a stadiilorprecoce din BVC, combinatã cu un control eficient al stadiilor avansate. Este esenþial sã precizãm cã mareamajoritate a pacienþilor aveau inclus în schema <strong>de</strong> tratament DETRALEX 500mg douã comprimate pe zi.63
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4Simpozioane S 1-S 13Tema 2: Boala Venoasã Cronicã – o patologie cronicã, sistemicã, progresivãRezumat:Aºa cum a fost precizat în New England Journal of Medicine(1) Boala Venoasã Cronicã este opatologie inflamatorie, progresivã. Tratamentul cu DETRALEX douã comprimate pe zi, cronic, rãmâne lamomentul actual singurul flebotropic micronizat (2) ce inhibã interacþiunea dintre leucocit ºi endoteliu (3),întrerupând cascada inflamaþiei ºi oprind progresia bolii (3), fiind singurul cu eficacitate recunoscutã <strong>de</strong>Ghidul Uniunii Internaþionale <strong>de</strong> Flebologie 2008 (4) în toate stadiile BVC.Bibliografie1. Bergan JJ, Schmid-Schönbein GW, Coleridge Smith PD, et al. Mechanisms of disease, Chronic Venous Disease. N Engl J Med. 2006;355: 488-498.2. Garner, Journal of Pharmaceutical Sciences, Vol. 91, No 1, January 2002, 32-40.3. Pascarella L, Eur J Vasc Endovasc Surg. 2008; 35-102-110.4. Nicolai<strong>de</strong>s A., Int. Angiol. 2008, 27: 1-59.64
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4Simpozioane S 1-S 13S 10SIMPOZION PROCTER & GAMBLESâmbãtã 14.11.<strong>2009</strong>12:30 – 13:00Sala Europa IIubeste-þi pielea! Descoperã un aliat în lupta împotriva îmbãtrâniriiDr. Rozalia OlsavszkyProcesele <strong>de</strong> îmbãtrânire a pielii au preocupat mereu oamenii <strong>de</strong> ºtiinþã, ele au fost explicate darîmpiedicarea apariþiei lor este încã un obiectiv care cere rezolvare.Dacã în procesul <strong>de</strong> îmbãtrânire intrinsecã vorbim <strong>de</strong> o “loterie” geneticã, îmbãtrânireaextrinsecã este <strong>de</strong>terminatã <strong>de</strong> stilul <strong>de</strong> viaþã al individului, <strong>de</strong> expunerea la radiaþiile UV, fumat, poluare,stres etc.Pielea îmbãtrânitã este uscatã, asprã, rugoasã, lipsitã <strong>de</strong> tonus, elasticitate ºi luminozitate.Ridurile fine apar prin subþierea progresivã a pielii iar ridurile profun<strong>de</strong> prin dispariþia ºi <strong>de</strong>plasareaþesutului adipos subcutanat în combinaþie cu tracþiunea exercitatã prin mimicã. În fine poikilo<strong>de</strong>rmia careconstã în alternanþa <strong>de</strong> pete hiper ºi hipopigmentare împreunã cu teleangectaziile contureazã tabloul clinical îmbãtrânirii cutanate.Produsele Olay sunt rezultatul cercetãrii <strong>de</strong> ani <strong>de</strong> zile a specialiºtilor americani ºi au ca efectatenuarea fiecãruia din aceste semne: refac bariera cutanatã, îmbunãtãþesc aspectul pielii prin turn overulcelular ºi protejeazã pielea <strong>de</strong> radicalii liberi eliberaþi în urma expunerii la noxele din ambient.Efectul anti-îmbãtrânire al cremelor Olay este conferit <strong>de</strong> ingredienþii activi încorporaþi înaceasta care lucreazã sub o formã acutã dar ºi cronicã îmbunãtãþind în mod vizibil aspectul pielii.Ingredienþii activi anti-îmbãtrânire din Olay sunt:Niacinamida - ingredient cheie în efectul cronic.Vitamina B3 - îmbunãtãþeºte tonusul pielii, textura, reduce intensitatea petelor pigmentare ºigradul <strong>de</strong> pier<strong>de</strong>re a apei transepicutane.Provitamina B5 (Pantenolul) - creºte capacitatea <strong>de</strong> reþinere a apei menþinându-i astfelhidratarea naturalã.Efectul acut se explicã prin emolierea <strong>de</strong>terminatã <strong>de</strong> 7% glicerinã eliberatã în combinaþie cubioxidul <strong>de</strong> titan micronizat.Un plus <strong>de</strong> beneficii <strong>de</strong> protecþie cronicã ºi acutã constau în spectrul larg <strong>de</strong> protecþie SPF 15 încombinaþie cu matrixul antioxidant care conþine vitaminele E ºi C.65
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4Simpozioane S 1-S 13S 11SIMPOZION NEPENTESSâmbãtã 14.11.<strong>2009</strong>11:00 – 11:30Sala Europa IIPREZENTARE IWOSTIN PURRITINGamã <strong>de</strong>rmocosmeticã pentru îngrijirea completã a pieliiîn cazul pacienþilor cu acneeMo<strong>de</strong>rator:Dr. Adina AlexandruMedic specialist <strong>de</strong>rmato-venerologie, Clinica II Dermatologie, SpitalulColentina BucureºtiAsistent universitar Dermato-venerologie Universitatea <strong>de</strong> Medicinã ºi Farmacie„Dr. Carol Davila“ BucureºtiPentru majoritatea pacienþilor cu secreþie exageratã <strong>de</strong> sebum ºi acumulãri subcutanate, igienaperiodicã ºi corectã reprezintã factorul principal al tratamentului. A<strong>de</strong>seori aceasta este suficientã pentruobþinerea unor efecte terapeutice mulþumitoare. Este însã nevoie ca produsele utilizate sã fie a<strong>de</strong>cvatetipului <strong>de</strong> piele: produsele mai puternice, cu un conþinut mai mare <strong>de</strong> substanþe comedolitice ºi <strong>de</strong>în<strong>de</strong>pãrtare a sebumului se vor folosi pe o piele cu secreþie mult intensificatã a sebumului, iar pe pieleasensibilã ºi predispusã la apariþia iritaþiilor se vor aplica produse mai <strong>de</strong>licate <strong>de</strong> curãþare.Pentru îngrijirea zilnicã a pielii cu tendinþe <strong>de</strong> manifestare a unor leziuni acneice, se recomandãfolosirea unor produse <strong>de</strong> curãþare cu acþiune cheratoliticã ºi antibacterianã, cât ºi aplicarea <strong>de</strong> creme cuacþiune cheratoliticã ºi <strong>de</strong> limitare a secreþiei <strong>de</strong> sebum. Pentru a evita uscarea ºi exfolierea exageratã apielii, se recomandã <strong>de</strong> asemenea folosirea unor creme hidratante. În cazul existenþei papulelor ºipustulelor, este nevoie sã se foloseascã suplimentar ºi produse cu acþiune antibacterianã.66
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4Simpozioane S 1-S 13Produse din gama <strong>de</strong>rmocosmeticã Iwostin Purritin au fost supuse unui test multilateral <strong>de</strong>eficienþã ºi toleranþã în cazul acneei vulgare (acne vulgaris), pe parcursul cãruia au fost evaluate reducereanumãrului <strong>de</strong> leziuni inflamatorii ºi neinflamatorii, diminuarea seboreei, precum ºi frecvenþa ºiintensificarea efectelor secundare, precum: mâncãrimile, roºeaþa, uscarea pielii, senzaþia <strong>de</strong> usturime ºi <strong>de</strong>durere.Partea întâi constã în compararea rezultatelor celor 3 tipuri <strong>de</strong> tratament folosite în tratareaacneei vulgare: terapia pe bazã <strong>de</strong> eritromicinã aplicatã local, terapia bazatã exclusiv pe produsele dingama Iwostin Purritin, precum ºi o combinaþie a celor douã terapii.Partea a doua o reprezintã evaluarea rezultatelor terapiei pe bazã <strong>de</strong> retinoizi aplicaþi local ºiantibiotice comparativ cu cea pe bazã <strong>de</strong> retinoizi aplicaþi local ºi produse din gama Iwostin Purritin.67
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4Simpozioane S 1-S 13S 12SIMPOZION A- DERMASâmbãtã 14.11.<strong>2009</strong>11:45 – 12:15Sala Europa IIEfectele benefice al ovãzului Rhealba în tratamentul <strong>de</strong>rmatitei atopiceDr. Andra Orosan, Prof. Dr. George-Sorin ÞiplicaA<strong>de</strong>rma Exomega este o gamã <strong>de</strong> produse specializatã în tratamentul tegumentelor atopice,având la bazã un ingredient activ unic: ovãzul Rhealba. Ovãzul Rhealba a fost ales din peste 80 <strong>de</strong> specii,având proprietãþi anti-inflamatoare, anti-iritante ºi cicatrizante. A<strong>de</strong>rma Exomega este printre primiiemolienþi imunomo<strong>de</strong>latori, special creaþi pentru îngrijirea zilnicã a pielii atopice. Calitatea vieþii esteîmbunãtãþitã, diminuând consumul <strong>de</strong>rmocorticoizilor topici ºi garantând o excelentã toleranþã cutanatã.Centrul <strong>de</strong> cercetare Pierre Fabre a realizat numeroase lucrãri ºtiinþifice având în centrul atenþieiovãzul Rhealba. A fost astfel obþinut un extract cu activitãþi specifice. Astãzi, Exomega cremã ºi lapteconþin extract polifenolic <strong>de</strong> ovãz Rhealba, cu proprietãþi anti-inflamatoare, testat hipoalergenic, benefic întratamentul adjuvant al <strong>de</strong>rmatitei atopice.De asemenea, în componenþa produselor se întâlneºte totodatã Omega 6 (acid gras esenþial) ºiVitamina B3, ingrediente ce acþioneazã sinergic, pentru refacerea barierei cutanate. Vitamina B3 creºtesinteza <strong>de</strong> cerami<strong>de</strong> <strong>de</strong> la nivelul epi<strong>de</strong>rmului. De asemenea, participã la refacerea cutanatã a imunitãþiipielii (acþiune inhibitoare împotriva germenilor Staphylococus aureus).În gama Exomega, pacientul regãseºte un tratament personalizat pentru <strong>de</strong>rmatita atopicã, înfuncþie <strong>de</strong> intensitatea afecþiunii, obiceiul <strong>de</strong> consum al pacientului ºi anotimp. Exomega cremã are otexturã foarte onctuoasã ºi este potrivitã pielii sever uscate, pe zone bine <strong>de</strong>limitate, iar laptele este <strong>de</strong>dicatpielii mo<strong>de</strong>rat uscate ºi pe zone extinse. De asemenea, produsul <strong>de</strong> igienã din gamã, Exomega ulei curãþãblând pielea, chiar ºi în cazul spãlãrilor cu apã durã, reduce uscãciunea pielii ºi catifeleazã. Estehipoalergenic, iar toleranþa sa a fost doveditã printr-un strict control <strong>de</strong>rmatologic, chiar ºi pe o pielereactivã.68
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4Simpozioane S 1-S 13S 13SIMPOZION SCHERING-PLOUGHSâmbãtã 14.11.<strong>2009</strong>12:30 – 13:00Sala Europa IIS 13.1. Noile ghiduri <strong>de</strong> tratamente în managementul urticarieiProf. Dr. Rodica CosgareaS 13.2. Corticosteroizii topici - standardul <strong>de</strong> tratament al afecþiunilor<strong>de</strong>rmatologice. Actualitãþi ºi perspectiveProf. Dr. George-Sorin Þiplica, Dr. Carmen Maria SãlãvãstruCorticosteroizii topici reprezintã standardul <strong>de</strong> tratament în afecþiunile cutanate inflamatorii (1).Deºi aceastã clasã <strong>de</strong> medicamente se utilizeazã extensiv existã date limitate privind concentraþia optimã<strong>de</strong> corticosteroizi, durata, frecvenþa terapiei ºi cantitatea necesarã aplicãrii. Similar, lipsesc datele caresugereazã cã utilizarea pe termen lung a corticosteroizilor nu este asociatã cu efecte adverse extracutanate(1). Reacþiile adverse printre care striurile, atrofia ºi telangiectaziile limiteazã utilizarea pe termen lung aacestor agenþi terapeutici (1). Se recomandã utilizarea secvenþialã a corticosteroizilor topici în funcþie <strong>de</strong>potenþa lor <strong>de</strong> exemplu terapia „step-down approach” pentru <strong>de</strong>rmatita atopicã (3) sau terapiilesecvenþiale sau rotaþionale în cadrul psoriazisului vulgar. Douã studii controlate randomizate (2) au<strong>de</strong>monstrat cã utilizarea pe termen lung a aplicãrii intermitente a corticosteroizilor apare ca utilã ºi sigurã.Corticosteroizii topici clasa III <strong>de</strong> potenþã reprezintã indicaþia <strong>de</strong> elecþie în tratamentul majoritãþii<strong>de</strong>rmatozelor inflamatorii; este recomandatã folosirea preparatelor <strong>de</strong> clasa III fãrã moleculã fluoruratãcare prezintã reacþii adverse minime (4).În sprijinul terapiei cortizonice locale se recomandã asocierea altor terapii topice (1). Emolientelesunt recomandate pentru reducerea cantitãþii <strong>de</strong> cortizonic local precum ºi pentru terapia <strong>de</strong> întreþineredintre douã episoa<strong>de</strong> <strong>de</strong> activare a leziunilor inflamatorii. De exemplu intrã în cadrul regimului terapeutic„burnsting approach” (3) în tratamentul <strong>de</strong>rmatitei atopice. Antibioticele ºi antisepticele (1) sunt folositeîn cazul colonizãrii bacteriene a tegumentului (<strong>de</strong> exemplu infecþia cu Staphylococcus aureus la persoanelecu <strong>de</strong>rmatitã atopicã).Bibliografie1. Hanifin JM, Cooper KD et al. 2004; 50(3) : 391 - 404.2. Van Der Meer et al., 1999; Hanifi, Gupta, & Rajagopalan, 2002).3. Harper,J., Oranje A., Prose N.:’ Textbook of Pediatric Dermatology – vol.one, S3: 181-290.4. Protocolul terapeutic privind prescrierea medicamentelor aferente d.c.i. – H.G. 720/200869
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4Workshop W 1W 1WORKSHOP TEOSYALSâmbãtã 14.11.<strong>2009</strong>; 15:00 – 16:00; Sala Europa II70
POSTERE
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereAfecþiuni <strong>de</strong>rmatologice rare P 1-P 27AFECÞIUNI DERMATOLOGICE RAREP1DISTROFIILE ECTODERMICEDorina Popescu, ªt. Popescu, I. Florea, Dana Ungureanu,Cezarina OanãCraiovaDistrofiile ecto<strong>de</strong>rmice reprezintã un complex <strong>de</strong>geno<strong>de</strong>rmatoze care afecteazã epi<strong>de</strong>rmul în ansamblu ºicel puþin una din anexele cutanate, asociind totodatãanomalii pilare constante ºi malformaþiile multiple.Afecþiunea este evocatã în cazul asocierii <strong>de</strong>:- Anomalii pilare – alopecie difuzã cu fire <strong>de</strong> pãr rare,fine, uscate- Anomalii <strong>de</strong>ntare – anodonþie , hipoplazie <strong>de</strong>ntarã,dinþi neregulaþi ºi cariaþi- Anomalii unghiale – distrofie, îngroºare, <strong>de</strong>presiuni,onicoliza- Anomalii sudoripare – anhidrozã, hipohidrozã- Anomalii cutanate – piele finã, uscatã, kerato<strong>de</strong>rmiepalmoplantarã- Asociere <strong>de</strong> malformaþii diverse – nas îngust, fruntebombatã, buze îngroºate, cataractã, miopie,hipogonadism.Asocierea acestor anomalii ºi malformatii este variabilãîmbrãcând tablouri clinice diverse, cele mai importantefiind Distrofia ecto<strong>de</strong>rmicã anhidroticã (SindromulChris-Siemens) ºi Distrofia ecto<strong>de</strong>rmicã hidroticã(Sindromul Clouston).Pornind <strong>de</strong> la cazul unui copil <strong>de</strong> 2 ani cu distrofieecto<strong>de</strong>rmicã hipohidroticã autorii trec în revistãdiagnosticul diferenþial între cele douã tipuri <strong>de</strong>distrofie.P2DISPLAZIA ECTODERMICà HIDROTICÃ(SINDROMUL CLOUSTON):PREZENTARE DE CAZGh. Muºet, Nina Fiodorov, V. Sturza, M. BeþiuCatedra Dermatovenerologie USMF „N.Testemiþanu“Displazia ecto<strong>de</strong>rmicã hidroticã, <strong>de</strong>scrisã în 1929 <strong>de</strong>Clouston, este o afecþiune geneticã transmisã dominantautosomal, caracterizatã prin anomalii în <strong>de</strong>zvoltareapãrului/unghiilor, secreþie sudoralã intactã ºi asociereaunei kerato<strong>de</strong>rmii palmo-plantare, evoluþiadovedindu-se favorabilã. Este mai <strong>de</strong>s întâlnitãcomparativ cu displazia ecto<strong>de</strong>rmicã anhidroticã.Prezentãm cazul unui pacient <strong>de</strong> 9 ani, spitalizat înClinica Dermatologicã Republicanã Chiºinãu pentru„alopecie areatã”. Obiectiv: s-au evi<strong>de</strong>nþiat o alopeciesubtotalã pe scalp, lipsa parþialã a pilozitãþii la nivelulsprâncenelor ºi genelor, distrofia unghiilor (<strong>de</strong> lanaºtere), asociate cu keratozã mo<strong>de</strong>ratã palmo-plantarã,constatând diagnosticul <strong>de</strong> sindrom Clouston.Astfel, s-au observat la nivelul scalpului fire <strong>de</strong> pãr rare,friabile ºi scurte, care se rup uºor. A fost remarcatonixisul total <strong>de</strong> tip onicholitic, unghiile cu aspecttuberos acoperind jumãtatea proximalã a patuluiunghial. Secreþia sudoralã ºi sebacee s-a doveditnormalã. Dantura ºi <strong>de</strong>zvoltarea staturo-pon<strong>de</strong>ralã înconcordanþã cu vârsta. Din partea mucoaselor ºiorganelor interne schimbãri patologice nu au fostsemnalate. Anamneza heredo-colateralã ne informeazãprezenþa maladiei la bunica din partea mamei. Structurafirelor <strong>de</strong> pãr fãrã modificãri. Originea fungicã s-aexclus.Cazul <strong>de</strong>scris este adus în discuþie pentru raritate înpracticã.P3PAPILOMATOZA FLORIDà ORALÖ PREZENTARE DE CAZIrina Stoicescu, Alina Maria Vîlcea, Mãdãlina MarianaDumitraºcu, A. TsoutsisClinica Dermatologie, U.M.F. CraiovaPapilomatoza floridã oralã este o maladie a cavitãþiibucale rar întâlnitã, caracterizatã clinic prin apariþia unorformaþiuni papilomatoase, vegetante, comparabile cuvegetaþiile veneriene, cu etiopatogenie încã neelucidatã.Autorii prezintã cazul unei paciente <strong>de</strong> 62 <strong>de</strong> ani, dinmediul rural, cu e<strong>de</strong>ntaþie parþialã <strong>de</strong> peste 5 ani, care a<strong>de</strong>zvoltat o simptomatologie oralã nesupãrãtoaresubiectului, constând din apariþia unor formaþiuniproeminente, cu aspect vegetant, izolate ºi confluate, <strong>de</strong>nuanþã roz, gãlbuie sau roºieticã dispuse pe mucoasajugalã ºi gingivalã.Pacienta coreleazã apariþia leziunilor virale cu utilizareaunei proteze semimobile, pe care dupã câteva luni a ºirefuzat sã o foloseascã.Examenul clinic local confirmã diagnosticul <strong>de</strong>papilomatozã floridã oralã.Examenul histopatologic al leziunilor papilomatoasearatã un proces <strong>de</strong> hiperkeratozã cu parakeratozã ºiacantozã, precum ºi un infiltrat inflamator rotundocelular.Consi<strong>de</strong>rãm utilã prezentarea acestei paciente pentruraritatea bolii, „frumuseþea” leziunilor clinice ºiimportanþa didacticã ºi diagnosticã a acestui caz.73
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereAfecþiuni <strong>de</strong>rmatologice rare P 1-P 27P4P5ACNEEA INVERSATà – PREZENTAREA UNEI SERIIDE ªASE CAZURI CLINICESimona Roxana Georgescu, V. Benea, Cecilia Thomescu, AncaIrina Agavriloaei, Alice Rusu, Dana Mihele, Mihaela ÞovaruClinica Dermatologicã Scarlat Longhin BucureºtiAcneea inversatã este o formã rarã ºi neobiºnuit <strong>de</strong>severã <strong>de</strong> acnee caracterizatã prin tetrada clinicã: leziuni<strong>de</strong> acnee conglobatã la nivelul feþei, toracelui anterior ºiposterior, leziuni cronice inflamatorii <strong>de</strong> tip intertrigo(<strong>de</strong> un<strong>de</strong> ºi <strong>de</strong>numirea mai veche <strong>de</strong> hidra<strong>de</strong>nitissuppurativa), perifoliculitis capitis ºi acnee keloidianã acefei, sinus sau chist pilonidal.Trãsãtura clinicã comunã a acestor leziuni este prezenþa<strong>de</strong> noduli asemãnãtori unor furuncule cu caracter cronic,care evolueazã cãtre fistule, abcese cu traiect sinuos ºicicatrice hipertrofice, uneori cu aspect monstruos ºicaracter invalidant.Acnee inversa (AI)este o afecþiune a foliculilor pilosebaceiºi nu a glan<strong>de</strong>lor apocrine, aºa cum se cre<strong>de</strong>a înmod tradiþional (<strong>de</strong> un<strong>de</strong> ºi <strong>de</strong>numirea mai veche <strong>de</strong>hidra<strong>de</strong>nitis suppurativa).Termenul AI leagã mecanismul etiopatogenic alafecþiunii <strong>de</strong> acnee ºi reflectã faptul cã în AI evenimentulpatologic major este ocluzia folicularã cu localizãriinverse faþã <strong>de</strong> acneea vulgarã.Prezentãm o serie <strong>de</strong> ºase cazuri <strong>de</strong> acnee inversatã.Pacienþii prezentau leziuni asemãnãtoare cu evoluþiecronicã lent progresivã: noduli inflamatori multipliasemãnãtori unor furuncule, uneori confluati, abcesesubcutanate cu multiple orificii <strong>de</strong> drenaj, fistule ºicicatrici extensive, retractile, profun<strong>de</strong>, afectândregiunile axilarã, inghinalã, fesierã, coapsele ; leziuni <strong>de</strong>acnee conglobatã erau prezente la nivelul feþei ºitrunchiului.În cele ºase cazuri, diagnosticul a fost pus pe bazaaspectelor clinice ºi evolutive ºi confirmat <strong>de</strong> examenulhistopatologic.Soluþia terapeuticã a fost reprezentatã în fiecare dintrecazuri <strong>de</strong> abordarea chirurgicalã timpurie ºi administrareaoralã <strong>de</strong> isotretinoin.Evoluþia a fost favorabilã, pacienþii rãmânând subobservaþie pe termen lung.BOALA BEHCET ASOCIATà CU MELASMêI VITILIGOAlina Maxim, Virginia Chiþu, S. Zurac, A. Cipi, D. Giurcãneanu, D.ForseaSpitalul Clinic Colentina, Dermatologie I, BucureºtiBoala Behcet a fost <strong>de</strong>scrisã prima datã <strong>de</strong> Hippocrate iarîn 1934 a fost <strong>de</strong>scrisã <strong>de</strong> Behcet, un <strong>de</strong>rmatolog turc.Boala Behcet este multisistemicã, având cea mai mareprevalenþã în Turcia, Japonia ºi bazinul mediteranean.Boala Behcet are patogeneza necunoscutã iar vârfulinci<strong>de</strong>nþei este între 20 ºi 35 <strong>de</strong> ani. Se caracterizeazã prinvasculita arterelor <strong>de</strong> mãrime micã ºi medie, fiindposibilã însã ºi afectarea vaselor mari. Boala Behcet areevoluþie intermitentã, simptomele sunt frecvent induse<strong>de</strong> infecþii ºi ameliorate <strong>de</strong> antibiotice.La pacienþii cu anumitã predispoziþie geneticã (HLA B5,HLA B51, HLA B101) o eventualã infecþie trigger (viralãsau bacterianã) poate cauza apariþia unui rãspuns imunanormal în care neutrofilul joacã un rol important.Caz clinic: pacienta N. F. în vârstã <strong>de</strong> 22 ani s-a prezentatpentru ulceraþii orale severe ºi plãci cutanate eritematoasela nivelul membrelor inferioare, simptomatologieapãrutã dupã o infecþie acutã <strong>de</strong> tract respirator superiorpentru care pacienta a primit tratament antibiotic ºiAINS.Iniþial a fost dificilã examinarea pacientei <strong>de</strong>oarece nuputea <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> gura iar diagnosticul nostru a fost <strong>de</strong>reacþie postmedicamentoasã. A primit tratament cuprednison 0,5mg/kg ºi antihistaminice. Dupã osãptãmânã pacienta a revenit, iar la examenul obiectivs-au <strong>de</strong>celat afte orale extinse, leziuni <strong>de</strong> eritem nodos lanivelul membrelor ºi afte genitale asimptomatice. Deasemenea s-au observat leziuni <strong>de</strong> vitiligo ºi <strong>de</strong> melasmãla nivel facial.Testul patergiei a fost (+) la 24 h dar (-) la 48h.Pacienta a <strong>de</strong>scris aftoza oralã recurentã în ultimul an,tot din aceastã perioadã observând ºi leziunile <strong>de</strong>melasmã ºi vitiligo.Evoluþia clinicã a fost favorabilã sub tratament cucolchicinã 1 mg/zi, prednison 4 tb/zi, penicilinã 1,2 milUI/sãpt.Particularitatea cazului: 1. Boala Behcet doar cu leziunicutaneo-mucoase la o pacientã cu vitiligo ºi melasmã2. Genele pentru boala Behcet ºi pentru vitiligo s-arputea influenþa reciproc sau asocierea dintre aceste douãafecþiuni ar putea fi întâmplãtoare la pacienta noastrã.74
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereAfecþiuni <strong>de</strong>rmatologice rare P 1-P 27P6BOALA MUCHA-HABERMANN – CAZ CLINICG. L. Fekete*, Fekete Júlia Edit*** U.M.F. Târgu-Mureº, Clinica Dermatologie** Centrul <strong>de</strong> Sãnãtate Publicã Târgu-MureºRezumat. Boala Mucha-Habermann sau pitiriazisullichenoid ºi varioliform acut (PLEVA) reprezintã o<strong>de</strong>rmatozã idiopaticã rarã, caracterizatã printr-o erupþiegeneralizatã <strong>de</strong> leziuni ulcero-necrotice, acoperite <strong>de</strong>cruste brune, în urma procesului <strong>de</strong> vin<strong>de</strong>care rezultândcicatrici varioliforme. Etiopatogenia bolii este discutabilãunii consi<strong>de</strong>rã cã este o formã acutã <strong>de</strong> psoriazis gutat,alþii cã este o vasculitã alergicã. În multe cazuri s-asuspicionat etiologia infecþioasã. Prezentãm cazul unuipacient în vârstã <strong>de</strong> 18 ani, cu o erupþie polimorfãeritemato-papulo-veziculoasã ºi ulceronecroticã, discretpruriginoasã, localizatã pe trunchi ºi membre. Leziunileau <strong>de</strong>butat brusc, cu aproximativ o lunã înainteaconsultului ºi nu au fost însoþite <strong>de</strong> manifestãri generale.Nu se constatã afectarea mucoaselor. Rezultateleinvestigaþiilor <strong>de</strong> rutinã s-au situat în limite normale.Aspectul clinic ºi histopatologic au stabilit diagnosticul<strong>de</strong> PLEVA. Sub tratament cu antibiotice ºi cortizonevoluþia a fost favorabilã.P7PITIRIAZIS CIRCINAT ªI MARGINAT VIDAL(FORME ATIPICE DE PITIRIAZIS ROZAT)Irina Netcu, Gabriela Dodan, Roxana Ne<strong>de</strong>lcu, L. Virtosu,Gabriela Turcu, D. ForseaClinica I <strong>de</strong> Dermatologie, Spitalul Clinic ColentinaPitiririazis rozat Gibert este o <strong>de</strong>rmatozã inflamatorieacutã, <strong>de</strong> cauzã obscurã, probabil infecþioasã viralã,sezonierã (apare primãvara dar ºi toamna). Boala poateapare la orice vârstã.Erupþia poate dura câteva sãptãmâni pânã la câteva luni.Frecvent se vin<strong>de</strong>cã fãrã cicatrici, <strong>de</strong>ºi unele persoanepot <strong>de</strong>zvolta hiperpigmentãri reziduale.S-au <strong>de</strong>scris în literaturã forme atipice: circinat, marginatVidal, generalizat, fãrã placa heraldicã, papulosurticarian,purpuric, papulo-veziculos, papulos, cupapule lichenoi<strong>de</strong> mici.Prezentare <strong>de</strong> cazuri clinice – forme atipice:Caz nr. 1: bãrbat, 35 ani, se interneazã pentru placar<strong>de</strong>întinse, localizate axilar ºi în regiunea inghinalã (forma<strong>de</strong> pitiriazis circinat ºi marginat Vidal) în evoluþie <strong>de</strong>câteva sãptãmâni.Caz nr. 2: femeie, 40 ani se interneazã pentru leziuni cuaspect tricofitidic – placar<strong>de</strong> cu contur policiclicdistribuite predominant la nivelul <strong>de</strong>colteului, flancuri,torace posterior ºi coapse, examen micologic directnegativ, nepruriginoase evoluând <strong>de</strong> aproximativ 1,5 luni.S-a prelevat biopsie cutanatã, s-a efectuat diagnosticdiferenþial cu tinea corporis, lues secundar, impetigo,pitiriazis versicolor, eczema, psoriazis.Concluzie: <strong>de</strong>ºi din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al aspectului clinicleziunile prezenate în cazurile <strong>de</strong> faþã sunt atipice,examenul histopatologic confirma diagnosticul <strong>de</strong>pitiriazis rozat Gibert.P8BOALA DE MELEDAC. Belmega, D. DrãgunãSpitalul Ju<strong>de</strong>þean <strong>de</strong> Urgenþã „Sf. Pantelimon“ FocºaniBoala <strong>de</strong> Meleda este o kerato<strong>de</strong>rmie palmo-plantarãdifuzã ereditarã cu transmitere autosomal recesivã.Afecþiunea apare în copilãrie, are o evoluþie progresivã ºicaracter transgradient (keratoza avanseazã spreregiunile vecine: <strong>de</strong>gete, feþele dorsale ale mâinilor ºipicioarelor, pumni, gambe). Tratamentul nu poate <strong>de</strong>câtsã amelioreze leziunile cutanate. Se folosesc keratoliticelocale, agenþi emolienþi ºi <strong>de</strong> hidratare, retinoizi (topic,sistemic).Prezentãm cazul unui bãrbat în vârstã <strong>de</strong> 51 <strong>de</strong> aniinternat cu kerato<strong>de</strong>rmie palmo-plantarã simetricã.Leziunile se extind pe feþele dorsale ale mâinilor ºipicioarelor având aspect eritemato-scuamos. Nu existãanomalii ale pãrului, dinþilor sau modificãri psihice.Boala a <strong>de</strong>butat <strong>de</strong> la vârsta <strong>de</strong> 4 ani. Bunica din parteamamei a prezentat acelaºi tip <strong>de</strong> leziuni. De-a lungultimpului pe lângã diverse tratamente locale cuhidratante ºi keratolitice pacientul a urmat ºi tratamentsistemic cu retinoizi (Tigason – 3 cure a câte 3 luni). Deºiefectul terapiei sistemice a fost spectaculos, leziunile aureapãrut dupã 2 luni <strong>de</strong> la întreruperea tratamentului.P9KERATOSIS PALMO-PLANTARIS CIRCUMSCRIPTAS. AREATA: PREZENTARE DE CAZGh. Muºet, M. Beþiu, Nina Fiodorov, V. SturzaCatedra Dermatovenerologie USMF “Nicolae Testemiþanu”, ChiºinãuSe presupune cã keratosis palmo-plantaris circumscriptas. areata (Brunauer (1924); Schaefer (1925); Richner(1938); Hanchart, 1947; Franceschetti, 1958; Kuske, 1959)este o formã heterogenã <strong>de</strong> kerato<strong>de</strong>rmie cu transmitereautosomal- recesivã. Se manifestã în mica copilãrie prinapariþia unor plãci keratozice situate, <strong>de</strong>obicei, pe zonele<strong>de</strong> maximã presiune (plante, hipotenar, falangele75
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereAfecþiuni <strong>de</strong>rmatologice rare P 1-P 27distale). Activitatea normalã ºi mersul accelereazãformarea hiperkeratozei, ducând la apariþia unor plãci cese aseamãnã calozitãþilor. Se remarcã asocierea cuonicodistrofii, leucoplazii bucale, oligofrenie, keratite,lipoame.Se prezintã cazul unui pacient <strong>de</strong> 16 ani ce s-a prezentatpentru kerato<strong>de</strong>rmie palmo-plantarã focalã. Istoriculbolii începe <strong>de</strong> la 5 ani, maladia având o evoluþie cronicãfãrã ameliorãri evi<strong>de</strong>nte. Obiectiv s-au constatat leziunikeratozice pe palme ºi plante, dispuse predominant înzonele <strong>de</strong> presiune maximã. Plãcile keratozice plantareprezentau insule groase, <strong>de</strong> dimensiuni <strong>de</strong> la 1-2cm lanivelul pulpelor unor <strong>de</strong>gete ºi 8-10 cm pe cãlcâi ºi capulmetatarsienelor, bine <strong>de</strong>limitate, rotund-ovalare, <strong>de</strong>culoare gãlbuie. S-au evi<strong>de</strong>nþiat ºi placar<strong>de</strong> palmaremultiple, <strong>de</strong> dimesiuni mici, pânã la 1-2 cm, prost<strong>de</strong>limitate, diseminate pe toatã suprafaþa cu ohiperkeratozã mo<strong>de</strong>ratã. Maladia datã se observã lamamã ºi frate, dar este absentã la bunici. Dincomorbiditãþi pacientul suferã <strong>de</strong> keratita superficialãcronicã ºi acnee vulgarã. Investigaþiile curente <strong>de</strong>laborator s-au constatat normale. Tratamentul cukeratolitice ºi emoliente a generat rezultate mo<strong>de</strong>ste.Cazul este adus în discuþie pentru raritatea acesteimaladii.P10ICHTHYOSIS LINEARIS CIRCUMFLEXA COMEL:PREZENTARE DE CAZNina Fiodorov, M. BeþiuCatedra Dermatovenerologie U.S.M.F. “Nicolae Testemiþanu”,ChiºinãuUnii autori consi<strong>de</strong>rã cã ichthyosis linearis circumflexa esteo variantã a eritro<strong>de</strong>rmiei ihtioziforme, alþii o atribuie încadrul eritrokerato<strong>de</strong>rmiei variabile sau este <strong>de</strong> sinestãtãtoare. Maladia se transmite autosomal-recesiv ºi seobservã rar. Pentru prima datã a fost <strong>de</strong>scrisã în 1949 <strong>de</strong>Comel. Expresia clinicã respectivã este caracteristicãpentru sindromul Netherton. Se manifestã <strong>de</strong> la naºteresau apare dupã câteva luni ºi se caracterizeazã prineritem generalizat. Concomitent sau ceva mai târziu,eritemul se acoperã <strong>de</strong> scuame fine incluzând faþa ºiscalpul. Cu timpul se evi<strong>de</strong>nþiazã lichenificãri în plici, iarpe trunchi ºi la rãdãcina membrelor apar plãci <strong>de</strong>ascensiuni lineare, exfoliate, policiclice, circinate,înconjurate <strong>de</strong> un halou eritematos cu <strong>de</strong>scuamarelamelarã. Manifestãrile clinice au un aspect migrator ºiserpiginos, evoluþia fiind cronicã-recidivantã. În unelecazuri se constatã distrofii pilare <strong>de</strong> tip „pili torti” ºidishidrozã palmo-plantarã. Semnele subiective suntminore, iar asocieri cu alte <strong>de</strong>fecte înnãscute nu suntcaracteristice. Examenul histologic: parakeratoza,acantoza, granuloza focalã, cavitãri subcorneale; stratulcornos se evi<strong>de</strong>nþiazã în plici; în <strong>de</strong>rm – limfocite,histiocite ºi plasmocite.Se prezintã cazul unui pacient <strong>de</strong> 11 ani pentru ihtiozãlinelarã circumflexã. Istoricul bolii începe <strong>de</strong> la 9 luni,maladia având o evoluþie cronicã, cu ameliorãrineînsemnate. Obiectiv: pe trunchi, braþe, coapse s-auconstatat plãci eritematoase acoperite <strong>de</strong> scuame, avândmarginile accentuate, policiclice, cu un aspect serpiginosºi migrator. La nivelul plicilor mari s-au observatplacar<strong>de</strong> lichenificate mo<strong>de</strong>rate. În pielea capului seobservã o <strong>de</strong>scuamaþie difuzã, firele <strong>de</strong> pãr fiind rare ºifriabile. Structura pãrului nu este modificatã. Din parteamucoaselor ºi organelor interne schimbãri patologice nuau fost semnalate. Anamneza heredo-colateralã constatãprezenþa maladiei la bunica din partea mamei.Cazul <strong>de</strong>scris este adus în discuþie pentru raritate înpracticã.P11PAPULOZA LIMFOMATOIDÖ PREZENTARE DE CAZC. Giurcãneanu*, L. G. Popa*, M. Nichita*, O. Orzan, Z. Galaczi*Secþia <strong>de</strong> Dermatovenerologie, Spitalul Clinic Universitar <strong>de</strong>Urgenþã Elias, BucureºtiPapuloza limfomatoidã este o afecþiune limfoproliferativãCD30(Ki-1) + , încadratã în grupul limfoamelorcutanate cu celule T indolente. Clinic, semanifestã printr-o erupþie papulo-necroticã sau papulonodularãcronicã, cu evoluþie ondulantã benignã, în timpce aspectul histopatologic este sugestiv pentru unlimfom malign. Potenþialul malign al acestei afecþiuni nua fost <strong>de</strong>terminat cu precizie, apreciindu-se cã asociereacu un limfom apare în aproximativ 10% din cazuri(mycosis fungoi<strong>de</strong>s, boala Hodgkin sau limfom maligncu celule mari anaplazice). Din nefericire, nici una dintreterapiile disponibile nu asigurã vin<strong>de</strong>carea, pacienþiiurmând a<strong>de</strong>sea cure <strong>de</strong> tratament repetate ºi prelungite,cu toxicitate importantã.Prezentãm cazul unei paciente în vârstã <strong>de</strong> 56 ani, cares-a prezentat în clinica noastrã pentru multiple leziunipapulo-nodulare roºii-violacee asimptomatice, grupatela nivelul membrelor superioare ºi inferioare. Laexamenul histopatologic a fost evi<strong>de</strong>nþiat un bogatinfiltrat <strong>de</strong>rmic mixt, predominant limfocitar, cufrecvente mitoze atipice, iar examenul imunohistochimica arãtat prezenþa celulelor CD30 + , modificãri sugestivepentru diagnosticul <strong>de</strong> papulozã limfomatoidã. Afecþiuneaa avut o evoluþie ciclicã, cu multiple recurenþe înciuda diverselor tratamente topice (<strong>de</strong>rmatocorticoizi,inhibitori <strong>de</strong> calcineurinã), fototerapiei, tratamentuluisistemic cu Metotrexat ºi repetatelor tumorectomii.Ne propunem sã <strong>de</strong>scriem caracteristicile clinice ºihistologice ale papulozei limfomatoi<strong>de</strong> ºi sã discutãmopþiunile terapeutice în astfel <strong>de</strong> cazuri refractare.76
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereAfecþiuni <strong>de</strong>rmatologice rare P 1-P 27LIMFOCITOM JENNER-KANOFI. Florea, Dorina Popescu, ªt. Popescu, Dana Ungureanu,Cezarina OanãCraiovaInfiltratul limfocitar al pielii Jenner-Kanof este oafecþiune benignã cu resorbþie spontanã, caracterizatprin leziuni papulo-e<strong>de</strong>matoase, localizatã în special pefaþã, având o imagine histologicã evocatoare: infiltratnodular limfocitar perivascular ºi perianexial.Dupã ce <strong>de</strong>-a lungul timpului în producerea leziunilorau fost incriminaþi mai mulþi factori, limfocitomulJenner-Kanof fiind alãturat lupusului eritematos cronicsau limfocitomului cutanat, în prezent se consi<strong>de</strong>rã cãaceste leziuni ar fi rezultatul unei reacþii a sistemuluilimfocitar la o infecþie cu Borrelia, ca urmare a uneiînþepãturi <strong>de</strong> cãpuºe (Ixo<strong>de</strong>s).Boala se manifestã ca o placã infiltrativã proeminentãroºie-brunã sau ca papule eritematoase cu tendinþã <strong>de</strong>confluare, luând un aspect policiclic, inelar.Leziunile sunt asimptomatice ºi sunt localizate <strong>de</strong> obiceipe faþã, dar ºi pe gât ºi torace, apar brusc pe pieleasãnãtoasã ºi dispar spontan dupã o evoluþie <strong>de</strong> sãptãmânisau luni. Afecteazã predominant bãrbaþii între 40-50 ani.Deºi leziunile dispar spontan, datoritã evoluþiei în<strong>de</strong>lungatese pot încerca diverse tratamente locale –<strong>de</strong>rmatocorticoizi, azot lichid, radioterapie localã sautratamente generale – antipaludice, corticoterapie,antibiotice.Este prezentat cazul unei femei în vârstã <strong>de</strong> 38 <strong>de</strong> ani culeziuni localizate la nivelul frunþii.SARCOIDOZà CUTANATêI SPLENICà ASOCIATà CU VITILIGO (P)I. Ne<strong>de</strong>lcu, Cristina FloreaC.M.I. Ne<strong>de</strong>lcu Ioan, BucureºtiP12P13Sarcoidoza este o afecþiune granulomatoasã multisistemicã,<strong>de</strong> etiologie necunoscutã ºi având expresieclinicã, prognostic ºi evoluþie variabilã.Afecteazã îngeneral adultul tânãr ºi se prezintã frecvent prina<strong>de</strong>nopatie hilarã bilateralã, infiltrate pulmonare, leziunicutanate ºi oculare. Diagnosticul este susþinut <strong>de</strong>evi<strong>de</strong>nþierea granulomului epiteloid necazeificat prezentîn unul sau mai multe organe sau prin pozitivareatestului Kweim.Prezentãm cazul unei paciente în vârstã <strong>de</strong> 67 ani, dinmediul urban care acuzã apariþia în urmã cu aproximativ1 an a unor plãci eritemato – gãlbui, rotund –ovalare, Ø = 3/3,5 cm, imprecis <strong>de</strong>limitate, cu zone <strong>de</strong>atrofie ºi telangiectazii pe suprafaþã, alopecice, localizatela nivelul scalpului ºi al frunþii ºi având tendinþã laextensie perifericã. Din antece<strong>de</strong>ntele personalepatologice ale pacientei reþinem diagnosticarea în urmãcu 1 an a sarcoidozei splenice (splenectomie) ºi vitiligo înurmã cu 5 ani.Examenul histopatologic a fost cel care aconfirmat diagnosticul <strong>de</strong> sarcoidozã prin evi<strong>de</strong>nþiereagranuloamelor epiteloi<strong>de</strong> gigantocelulare fãrã necrozã<strong>de</strong> cazeificare. Datoritã antece<strong>de</strong>ntelor personale patologiceale pacientei s-a luat <strong>de</strong>cizia introducerii corticoterapieisistemice, evoluþia localã fiind favorabilã(dispariþia leziunilor, reducerea gradului <strong>de</strong> atrofie,apariþia firelor <strong>de</strong> pãr).Cazul prezentat este interesant atât prin modalitatea <strong>de</strong><strong>de</strong>but (anemia <strong>de</strong>terminatã <strong>de</strong> splenomegalia sarcoidozicãºi apariþia leziunilor cutanate aproape simultan cusarcoidoza splenicã), precum ºi asocierea cu vitiligo.P14OVERLAP FASCEITA CU EOZINOFILEªI MORFEE GENERALIZATÃMagda Pârvu, Alina Maxim, Virginia Chiþu, Sabina Zurac,D. Forsea, Florica Stãniceanu, Geanina ManeaSpitalul Clinic ColentinaFasceita cu eozinofile entitate <strong>de</strong>scrisã în 1974 <strong>de</strong> cãtreL. Shulman, este consi<strong>de</strong>ratã în prezent o formã <strong>de</strong>sclero<strong>de</strong>rmie. Dintre factorii etiologici <strong>de</strong>scriºi înliteraturã amintim: efortul fizic intens, infecþia cuBorrelia ºi expunerea la tricloretilen.Zonele cele mai frecvent afectate sunt braþele, coapsele ºiflancurile. Faþa, mâinile ºi picioarele sunt respectate,trãsãturã ce este foarte importantã în diferenþierea ei <strong>de</strong>sclero<strong>de</strong>rmia sistemicã. Tegumentul este iniþiale<strong>de</strong>matos, eritematos, <strong>de</strong>vine ulterior indurat, cu<strong>de</strong>presiuni lineare supraiacente vaselor sangvine(semnul ‘’dry riverbed’’), iar fenomenul Raynaud esteabsent. Eozinofilia are valori cuprinse între 10-40%, darpoate fi tranzitorie sau sã lipseascã. Biopsia trebuie sã fieprofundã, sã conþina hipo<strong>de</strong>rm, fascie ºi þesut muscularsubfascial.Caz clinic: pacienta L. M, 35 <strong>de</strong> ani s-a prezentat înfebruarie 2008 pentru plãci eritematoase, uºor infiltrate,asociate cu senzaþie <strong>de</strong> durere localã, diseminate lanivelul trunchiului. Aspectul clinic ºi istoricul (utilizarearecentã <strong>de</strong> AINS ºi antibiotice pentru un episod infecþiosrespirator) au pus probleme <strong>de</strong> diagnostic diferenþialîntre un eritem fix postmedicamentos ºi morfee.Hemograma a evi<strong>de</strong>nþiat o uºoarã eozinofilie (6%).Biopsia cutanatã a arãtat trãsãturi <strong>de</strong> morfee. Serologiapentru Borrelia a fost negativã. Dupã o ameliorareiniþialã în primele sãptãmâni sub corticoterapie evoluþiapacientei a fost spre agravare, cu afectarea trunchiului,77
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereAfecþiuni <strong>de</strong>rmatologice rare P 1-P 27membrelor superioare ºi inferioare. Tegumentul dinaceste zone a <strong>de</strong>venit indurat, cu contracturã în flexie, culimitarea miºcãrilor, cu dificultãþi în respiraþie. Mâinile ºipiciorele au fost respectate, iar la nivelul extremitãþiicefalice induraþia a afectat regiunea cervicalã ºi a avut laun moment dat tendinþa sã prindã zona parotidianã.Biopsia profundã (tegument + fascie) a evi<strong>de</strong>nþiat trãsãturi<strong>de</strong> morfee ºi <strong>de</strong> fasceitã. Diagnosticul diferenþials-a efectuat cu Sclere<strong>de</strong>m Buschke ºi Morfeea Generalizatã.Pacienta a beneficiat <strong>de</strong> corticoterapie p.o,Metotrexat, Piascledin, Colquicina, evoluþia fiind bunã,dupã un an <strong>de</strong> tratament induraþia s-a amelioratsemnificativ, contracturile în flexie au dispãrut, calitateavieþii pacientei s-a îmbunãtãþit foarte mult, aceastare<strong>de</strong>venind o persoanã activã.ACROPUSTULOZà INFANTILÖ OBSERVAÞIE ASUPRA UNUI CAZAmalia ChebeleuSpitalul Clinic Municipal Ora<strong>de</strong>aP15Acropustuloza infantilã reprezintã o afecþiune cutanatãbenignã, rarã, cu <strong>de</strong>but în jurul vârstei <strong>de</strong> 3–6 luni,uneori la naºtere, caracterizatã prin apariþia <strong>de</strong> veziculopustuleacrale ºi care evolueazã în pusee eruptive, acãror frecvenþã sca<strong>de</strong> odatã cu vârsta, în final cu remisiacompletã în jurul vârstei <strong>de</strong> 3 ani.Clinic, acropustuloza infantilã este greu <strong>de</strong> <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong>scabie, dar în acropustuloza infantilã nu sunt prezenteleziunile liniare, ºanþurile scabioase ºi nici nu aparleziuni în zona genitalã. Unii autori o consi<strong>de</strong>rã unfenomen <strong>de</strong> hipersensibilizare postscabioasã, dar estetotuºi <strong>de</strong>scrisã ca fiind o entitate separatã.Alte afecþiuni cu overlap clinic sunt: eczema dishidroticãºi pustuloza palmo-plantarã; candidozã congenitalã;melanoza pustuloasã neonatalã tranzitorie.Etiologia nu este cunoscutã, unele cazuri au fost asociatecu istoric personal sau familial <strong>de</strong> atopie.Se prezintã cazul unui bãiat în vârstã <strong>de</strong> 1 an ºi 5 luni, cumultiple internãri în secþia pediatrie pentru infecþiirespiratorii ºi erupþii cutanate recidivante. Din dateleanamnestice, obþinute <strong>de</strong> la mamã, reþinem faptul cãacest tip <strong>de</strong> erupþie cutanatã a <strong>de</strong>butat în primele luni <strong>de</strong>viaþã, cu veziculo-pustule acrale ºi leziuni eczema-like lanivelul trunchiului.Frecvenþa puseelor eruptive este <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> mare ºi este<strong>de</strong> reþinut faptul cã în majoritatea cazurilor se asociazãcu infecþii <strong>de</strong> cãi respiratorii superioare.Cazul <strong>de</strong> faþã prezintã o asociere cu leziunile eczematoase,atopice, ºi nu reprezintã o reacþie post infecþie cusarcoptes scabiei.P16ACRO-OSTEOPATIA ULCERO-MUTILANTÃFAMILIALà THEVENARD (NEUROPATIEEREDITARà SENZITIVà TIP I) –ABORDARE MULTIDISCIPLINARÃFlorina Raica*, Adina Stan**, Victorina Macovei***,M. Macovei***** Policlinica Salvosan, Zalãu** Spital Universitar CF, U.M.F. „Iuliu Haþieganu“ Cluj-Napoca*** Blue Life Medical Center, Cluj-Napoca*** Clinica Ortopedie, U.M.F. „Iuliu Haþieganu“ Cluj-NapocaAcro-osteopatia ulcero-mutilantã familialã Thevenar<strong>de</strong>ste o afecþiune rarã cu caracter familial, caracterizatãprin apariþia în copilãrie sau la adultul tânãr <strong>de</strong> tulburãrisenzitive la nivelul extremitãþilor, urmatã <strong>de</strong> secheletegumentare neurotrofice, precum ºi <strong>de</strong> modificãriosteolitice fãrã tendinþã la regenerare osoasã.Pacientã în vârstã <strong>de</strong> 36 ani se prezintã în ambulatoriul<strong>de</strong> specialitate <strong>de</strong>rmato-venerologie pentru o leziuneulcerativã atonã (cu aspect <strong>de</strong> ulcer neurotrofic) situatãla nivel plantar drept (regiunea metatarsianã I), apãrutãîn urmã cu 4 ani. Afirmativ, afecþiunea a <strong>de</strong>butat <strong>de</strong> lavârsta <strong>de</strong> 4 ani prin pier<strong>de</strong>rea progresivã a sensibilitãþiila nivelul piciorului drept, la care s-au asociat ulteriorulceraþii plantare cu caracter trenant ºi recidivantprecum ºi modificãri anatomice la nivelul labeipiciorului (inclusiv scurtarea labei piciorului). Pacienta asuferit în timp numeroase intervenþii chirurgicale careau avut ca ºi scop excizia zonelor <strong>de</strong>vitalizate ºiacoperirea <strong>de</strong>fectelor rezultate, precum ºi o intervenþieîn cadrul cãreia s-a realizat amputaþia <strong>de</strong>getului II piciordrept. Din APP, se remarcã intoxicaþie cu CO la vârsta <strong>de</strong>4 ani, iar din cele HC – mama cu tulburãri <strong>de</strong> sensibilitateºi modificãri anatomice la nivelul <strong>de</strong>getelormembrelor inferioare, <strong>de</strong>butate în jurul vârstei <strong>de</strong> 24 ani,soldate cu amputaþia halucelui drept. Pe baza examenuluiCT al membrului inferior, al consultului <strong>de</strong> specialitateneurologic ºi ortopedic s-a stabilit diagnosticul<strong>de</strong> acro-osteopatie ulcero-mutilantã Thevenard, indicându-seca ºi soluþie terapeuticã amputaþia labeipiciorului în cadrul unui serviciu <strong>de</strong> chirurgie plasticã,urmatã <strong>de</strong> protezare.Cazul subliniazã importanþa colaborãrii interdisciplinareîn elucidarea diagnosticului ºi în tratamentulpacienþilor cu acest tip <strong>de</strong> afecþiuni.78
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereAfecþiuni <strong>de</strong>rmatologice rare P 1-P 27P17EPIDERMOLIZA BULOASà JONCÞIONALÃCONGENITALà – PREZENTARE DE CAZMariana Mãdãlina Dumitraºcu, Irina Stoicescu, Laura SimonaIanoºi, A. TsoutsisU.M.F. Craiova, Clinica DermatologicãPânã la 10% din totalul afecþiunilor cutanate recunosccontribuþia factorilor genetici în patogeneza lor. DupãWendt ºi Theile, 4,9% din totalul genopatiilor au expresiecutanatã, motiv pentru care geno<strong>de</strong>rmatozele ocupãlocul 4 în topul afecþiunilor genetice.Studii <strong>de</strong> geneticã, imonologie, biochimie ºi microscopieelectronicã recente au individualizat 3 grupe majore <strong>de</strong>epi<strong>de</strong>rmolize buloase ereditare, însumând 23 <strong>de</strong> entitãþiclinice distincte. Toate aceste maladii au drept trãsãturãcomunã transmiterea lor ereditarã, existenþa uneifragilitãþi crescute a tegumentului ºi mucoaselor ºiprezenþa flictenelor ca semn clinic constant cutanat ºimai rar la nivelul mucoaselor.Autorii prezintã un pacient <strong>de</strong> 26 <strong>de</strong> ani, din mediulrural, spitalizat în Clinica Dermatologicã a SpitaluluiClinic Ju<strong>de</strong>þean <strong>de</strong> Urgenþã, pentru prezenþa unor bule<strong>de</strong> 1-2 cm dispuse în dreptul centurii, tegumente subþiri,uscate, cu zone eritemato-scuamoase, stare caºecticã ºimodificãri la nivelul mâinilor <strong>de</strong> tip anchiloze în flexie a<strong>de</strong>getelor. În timpul spitalizãrii, examenul histopatologicconfirmã diagnosticul <strong>de</strong> epi<strong>de</strong>rmolizã buloasã joncþionalãcongenitalã. Examenul stomatologic relevãprezenþa a numeroase focare <strong>de</strong>ntare, examenul radiologicaratã anchiloze <strong>de</strong> flexie palmarã, interfalangianãproximalã ºi distalã <strong>de</strong>getele 1 stâng ºi 2 ºi 3 drept, zone<strong>de</strong> osteocon<strong>de</strong>nsãri la nivelul diafizei falangelor proximalea halucelui drept. Medicaþia aplicatã a avut dreptscop reechilibrarea hidroelectroliticã a pacientului,combaterea focarelor infecþioase ºi menþinerea calitãþilortegumentului. Evoluþia a fost favorabilã.Epi<strong>de</strong>rmolizele buloase, sunt afecþiuni rare ºi pacienþiiajung sã <strong>de</strong>pãºeascã <strong>de</strong>cada a doua <strong>de</strong> viaþã excepþional.Pacientul nostru constituie o excepþie din acest punct <strong>de</strong>ve<strong>de</strong>re ºi prezentarea este foarte instructivã pentru toþicei aflaþi la început <strong>de</strong> drum în <strong>de</strong>rmatologie.P18“DIABET BULOS”, FORMà NEOBIªNUITÃDE MANIFESTARE CLINICÃMarcela Jifcu*, Anda Fetea*, Claudia Georgescu**, GabrielaIliescu**.* Spitalul Clinic Municipal “Filantropia”, Craiova, Dep.-le <strong>de</strong> Dermatologieºi Boli <strong>de</strong> Nutriþie.** Spitalul Clinic <strong>de</strong> Urgenþã, Craiova, Departamentele <strong>de</strong> AnatomiePatologicã ºi Laborator ClinicPremize: “Bullosis diabeticorum” este consi<strong>de</strong>ratã o formãclinicã rarã <strong>de</strong> manifestare a neuropatiei diabeticeasociatã patofenomenelor cutanate tranzitorii ºirecidivante din cadrul microangiopatiei diabetice.Scop: Prezentarea unui caz <strong>de</strong> diabet zaharat tip 2 vechi,care evolueazã cu bule cutanate în tensiune ºi asociazãdouã boli autoimune. Examinând factorii triggerindividuali, în încercarea <strong>de</strong> a explica etiopatogeneza acestorbule consi<strong>de</strong>rate “idiopatice”, autorii direcþioneazã atenþiaspre patologia asociatã.Material, metodã: Descriem cazul unei femei în vârstã<strong>de</strong> 71 <strong>de</strong> ani cu istoric medical vechi <strong>de</strong> artritãreumatoidã, hipotiroidie ºi diabet zaharat tip 2, insulino<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>ntcu multiple complicaþii. Pacienta a prezentatun episod eruptiv <strong>de</strong> bule cu conþinut seros ºi diametrulîntre 0,5–2 cm pe tegumentele mâinii drepte, antebraþelorºi membrelor inferioare bilateral. Leziunileasimptomatice, având o bazã eritematoasã dar fãrãsemne locale inflamatorii, au evoluat spre rezoluþiespontanã în 2–5 sãptãmâni, fãrã cicatrice rezidualã. Peparcursul a 3 luni, cât timp am monitorizat pacienta,s-au repetat douã pusee <strong>de</strong> recidivã, leziunile fiind <strong>de</strong>fiecare datã mai profun<strong>de</strong> ºi pe alocuri conþinând unlichid sero-citrin.Nu s-au pus în evi<strong>de</strong>nþã manifestãri sistemice <strong>de</strong>intoxicaþii medicamentoase, nici prezenþa unor agenþiinfecþioºi. Patofenomenele cutanate au fost diagnosticateclinic ºi histopatologic. Imunofluorescenþa nu a fostnecesarã. S-au fãcut studii <strong>de</strong> imagisticã (radiografii <strong>de</strong>articulaþii periferice, ECHO-grafii), <strong>de</strong>terminari hormonale,investigaþii bacteriologice ºi biologice focalizate pepatologia asociatã.Rezultate: Microscopic s-au <strong>de</strong>scris bule non-acantoliticecu nivel <strong>de</strong> separare inconstant ºi câteva sciziuniintraepi<strong>de</strong>rmice la periferie pline cu eozinofile. Discretinfiltrat inflamator <strong>de</strong>rmic ºi vase superficiale cu pereþiiîngroºaþi la nivelul corionului. Aspectul radiografic <strong>de</strong>geo<strong>de</strong> ºi pseudochisturi la nivelul articulaþiilor pumnilora fost asociat cu pozitivarea testelor inflamatorii reumatismale,iar prezenþa nodulilor tiroidieni cu nivelulscãzut al fracþiunii T 4ºi crescut al TSH în sângelecirculant. Anomaliile fracþiunilor lipi<strong>de</strong>lor serice nu au putut79
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereAfecþiuni <strong>de</strong>rmatologice rare P 1-P 27fi asociate cu modificãri <strong>de</strong> ischemie pe EKG ºi pe ECHOgrafie<strong>de</strong> cord. Pacienta a fost susþinutã hormonal cuinsulinã ºi levo-tiroxina ºi a fost tratatã sistemic cu 1 gsalazopirinã pe zi. Tratamentul topic convenþional ºiregimul alimentar fãrã gluten au fost asociate celuisistemic.Concluzii: Diabetul zaharat bulos este o boalã autolimitantãale cãrei manifestãri la nivelul tegumentelor ar putea firezultatul unei patologii autoimune asociatã, ca ºi al unormecanisme intime încã neelucidate. Autorii susþin colaborareainterdisciplinarã pentru elucidarea unor astfel <strong>de</strong>cazuri clinice aflate la graniþã.P19NEUROFIBROMATOZÃ 1 ASOCIATÃ CU DOUÃTUMORI RARE, HEMANGIOENDOTELIOMULKAPOSIFORM ªI ANGIOMIXOMUL SUPERFICIALFlorentina Ileana Cristovici*, Iuliana Georgescu**,Proletka Angelova Dimitrova** Clinica Dermatologie, U.M.F. Craiova,** Policlinica „Bunavestire” CraiovaNeurofibromatoza 1 (NF1) este o afecþiune autozomaldominantã relativ frecventã ce poate evolua cu<strong>de</strong>zvoltarea unor tumori benigne ºi maligne.Caz clinic. Autorii prezintã o pacientã în vârstã <strong>de</strong> 33 <strong>de</strong>ani, <strong>de</strong> staturã micã, cu macrocefalie discretã, la caretabloul cutanat este reprezentat <strong>de</strong> pete cafe au lait,lentigine axilare ºi inghinale ºi o multitudine <strong>de</strong> tumorivariabile ca aspect ºi dimensiune. Din antece<strong>de</strong>nteleheredocolaterale am reþinut cã mama pacientei prezintã<strong>de</strong> asemenea semne cutanate <strong>de</strong> NF1. Examenulhistopatologic al unei leziuni nodulare cu diametrul <strong>de</strong>1,5 cm, bine <strong>de</strong>limitate, indurate, nedureroase localizateîn treimea medie a regiunii anterioare a antebraþuluistâng a stabilit diagnosticul <strong>de</strong> hemangioendoteliomkaposiform. Pe <strong>de</strong> altã parte examinarea histopatologicãa unei leziuni tumorale proeminente din planultegumentului cu dimensiuni <strong>de</strong> 1,5/1 cm localizatã înregiunea distalã a feþei anterioare a antebraþului stâng aevi<strong>de</strong>nþiat un angiomixom superficial.Discuþii. Complicaþiile neurofibromatozei sunt multiple:vasculopatii ce includ afectare cardiovascularã ºicerebrovascularã, scoliozã, displazii osoase, gliom optic,tumori maligne ale tecilor nervilor, handicap intelectual.Hemangioendoteliomul kaposiform este un neoplasmvascular rar ce apare în special la nou-nãscuþi ºi copiimici, <strong>de</strong>ºi au fost raportate cazuri ºi la adult. Angiomixomulsuperficial reprezintã o tumorã benignãmixoidã paucicelularã ce conþine mai multe vase <strong>de</strong>sânge <strong>de</strong> mici dimensiuni înconjurate <strong>de</strong> un infiltratinflamator bogat în neutrofile. Noi nu am gãsit înliteratura <strong>de</strong> specialitate asocierea NF1 cu aceste douãtumori relativ rare hemangioendoteliomul kaposiform ºiangiomixomul superficial.Concluzie. Am consi<strong>de</strong>rat interesant sã prezentãm acestcaz <strong>de</strong> NF1 asociat cu douã tumori rare hemangioendoteliomulkaposiform ºi angiomixomul superficial.P20SINDROMUL BUREAU-BARRIERE:PREZENTARE DE CAZV. Sturza, M. Beþiu, Gh. MuseþCatedra Dermatovenerologie, USMF “Nicolae Testemiþanu”, ChiºinãuSindromul Bureau-Barriere (acropatia ulcero-mutilantãsporadicã pseudosiringomielicã) este un sindrom neurocutanatal membrelor inferioare, manifestându-se clinicprintr-o neuropatie perifericã, ulceraþii mutilante culocalizare plantarã ºi osteolizã.Prezentam cazul unui pacient în vârstã <strong>de</strong> 41 ani,locuitor rural, muncitor în viniculturã, având exceseperiodice <strong>de</strong> consum alcoolic. Durata maladiei ar fi <strong>de</strong>câteva luni, când au apãrut primele leziuni plantare.Simptomatologie: pacientul prezenta semne pronunþate<strong>de</strong> rozacee “facies alcoolic”; erupþia localizatã la nivelulmembrelor inferioare cu gambe ºi labe ale picioruluie<strong>de</strong>maþiate, având aspect <strong>de</strong> elefantiazis ºi o temperaturãlocalã scãzutã. La nivelul zonei metatarsofalangienepe partea plantarã erau aºezate ulceresimetrice <strong>de</strong> 5-6 cm diametru, bine conturate ºi reliefateovalar, pe alocuri sângerân<strong>de</strong>, cu hiperkeratozã periulceroasã,primind un aspect crateriform. Parteaplantarã a halucelui prezenta o ulceraþie asemãnãtoare,dar hiperkeratoza ºi sângerarea erau mult mai mo<strong>de</strong>ste.Au fost stabilite modificãri neurologice <strong>de</strong> tipsiringomielic, specifice neuropatiei senzitive periferice:diminuarea cu dispariþia progresivã a sensibilitaþiitermice ºi dureroase <strong>de</strong> la gambã ºi picior, dar cupãstrarea sensibilitãþii tactile.Radiografia piciorului prezenta modificãri <strong>de</strong> artritã alearticulaþiilor metatarso-falangiene cu semne <strong>de</strong><strong>de</strong>calcificãri. Modificãrile ficatului erau <strong>de</strong> tip hepatitãcronicã cu evoluþie spre cirozã. Investigaþiile biochimiceau evi<strong>de</strong>nþiat: anemie ºi bilirubinemie mo<strong>de</strong>ratã,majorarea transaminazelor, VSH crescut.Tratamentul sistemic iniþiat cu vitamine din gr. B, C, PP,angioprotectoare ºi hepatoprotectoare, cât ºi aplicaþiiletopice cu Argedin, au condus la ameliorarea patologieicutanate timp <strong>de</strong> 1 lunã.Cazul prezintã interes prin asocierea patologiei cutanatecu suferinþa neurologicã ºi hepaticã, care <strong>de</strong>venisemanifestã cu mult timp înainte <strong>de</strong> apariþia erupþieicutanate, cât ºi prin raritatea sindromalã.80
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereAfecþiuni <strong>de</strong>rmatologice rare P 1-P 27P21INCONTINENÞIA PIGMENTIªt. Popescu, Dorina Popescu, I. Florea, Dana Ungureanu,Cezarina OanãCraiovaEste o boalã geneticã caracterizatã prin leziuni cutanatepolimorfe asociate cu <strong>de</strong>fecte oculare, scheletale ºi alesistemului nervos central.Boala <strong>de</strong>scrisã <strong>de</strong> Bloch (1925) ºi Sulzberger (1928) seîntâlneºte în special la femei, fiind ereditarã, cutransmitere autozomalã legatã <strong>de</strong> sex.Leziunile cutanate evolueazã tristadial:- Stadiul inflamator - în primele sãptãmâni <strong>de</strong> la naºtereca eritem localizat pe trunchi ºi membre, în benzi ºiplacar<strong>de</strong> care în scurt timp se acoperã <strong>de</strong> bule.- Stadiul proliferativ (verucos) se instaleazã dupã câtevaluni <strong>de</strong> evoluþie prin papule lichenoi<strong>de</strong> sau verucoasedispuse în<strong>de</strong>osebi pe dosul mâinilor ºi picioarelor ºipe gambe. Leziunile pot persista luni sau ani ºi seresorb spontan.- Stadiul pigmentar urmeazã celorlalte stadii sau poatecoexista cu ele instalându-se dupã luna VI. Pigmentaþiaeste dispusã în benzi paralele sau are aspect <strong>de</strong>”jet <strong>de</strong> stropitoare” sau ”joc <strong>de</strong> artificii”, localizatã peabdomen ºi membre ºi persistã mai mulþi aniresorbindu-se lent.Manifestãrile cutanate se pot asocia cu alopecii, distrofiiunghiale, leziuni oculare (pseudogliom, cataractã,atrofie opticã), leziuni neurologice (retard mintal,epilepsie, paralizii, hidrocefalie), malformaþii osoase(spinã bifidã, luxaþie congenitalã <strong>de</strong> ºold).În funcþie <strong>de</strong> sindromul predominant Incontinenþiapigmenti poate îmbrãca aspect inflamator ºi bulos,reticulat, poikilo<strong>de</strong>rmic sau acromicã.Autorii prezintã cazul unei fetiþe <strong>de</strong> un an care pe lângãleziunile clasice <strong>de</strong> pigmentaþie în jet <strong>de</strong> stropitoare areasociat un nev acromic ºi alopecie difuzã a vertexului.P22HIPOMELANOZA ITOM. Tampa, Clara Matei, Adina AlexandruSpitalul Clinic Colentina, Bucureºti – Clinica II DermatologieHipomelanoza Ito este o afecþiune rarã, caracterizatãprin prezenþa <strong>de</strong> macule <strong>de</strong>pigmentate cu formealungite, uneori bizare, paralele cu liniile <strong>de</strong> tensiune alepielii, uni- sau bilaterale, rezultat al unui mozaicismplurigenic.Prezentãm cazul unui sugar în vârstã <strong>de</strong> 7 luni, <strong>de</strong> sexfeminin, cu multiple macule <strong>de</strong>pigmentate cu aspectfigurat, bine <strong>de</strong>limitate, dispuse <strong>de</strong>-a lungul liniilorBlaschko la nivel inghinal ºi la nivel toracic bilateral,într-o manierã asimetricã; maculele au fost prezente încã<strong>de</strong> la naºtere ºi au avut o evoluþie staþionarã pânã lamomentul prezentãrii. Întrucât asocierile citate includconvulsiile ºi retardul psihomotor s-a recomandatevaluarea neurologicã care nu a arãtat prezenþa <strong>de</strong>anomalii <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare, sub rezerva monitorizãriiperiodice ulterioare.Concluzionând, hipomelanoza Ito este un sindrom rarcare poate asocia prezenþa <strong>de</strong> macule <strong>de</strong>pigmentate cuafectare neurologicã ºi osoasã. Având în ve<strong>de</strong>re cãleziunile cutanate specifice sunt prezente încã dinmomentul naºterii, când manifestãrile neurologice pot fiîncã foarte subtile, rolul medicului <strong>de</strong>rmatolog estefoarte important în stabilirea unui diagnostic precocecare sã permitã o îngrijire medicalã corespunzãtoare.HYPOMELANOSIS OF ITOHypomelanosis of Ito is a rare skin condition withhypopigmented macules forming reticulated, sometimesbizarre patches along the skin tension lines, often onboth si<strong>de</strong>s of the body, resulted from a chromosomalmosaicism.We present the case of a 7 months-old female toddlerwith multiple figurate hypopigmented whorls of skinalong the Blaschko lines in the groin area and on thelateral aspect of the thorax, disposed in an asymetricalmanner; the hypopigmented macules were beingpresent at time of birth and have remained unmodifie<strong>de</strong>ver since. Consi<strong>de</strong>ring that cited associations inclu<strong>de</strong>neural tumors, psychomotor <strong>de</strong>lay and seizures we haverecommen<strong>de</strong>d a neurologic evaluation, that showed noneurological <strong>de</strong>fects whatsoever but also advisedperiodical neurological examination in the future.We conclu<strong>de</strong> that hypomelanosis of Ito is a raresyndrome that can associate the presence of hypopigmentedmacules with various neurological andskeletal abnormalities. Consi<strong>de</strong>ring that the specific skinfindings of the disease are present at time of birth whenthe neurological manifestations could be very subtle, therole of the <strong>de</strong>rmatologist in establishing the rightdiagnosis is crucial, thus permitting the patient to accessproper medical attention in a timely manner.P23LEIOMIOAME CUTANATE MULTIPLE SAUDERMATOFIBROSARCOM PROTUBERANS?C. Belmega, D. DrãgunãSpitalul Ju<strong>de</strong>þean <strong>de</strong> Urgenþã „Sf. Pantelimon“ FocºaniÎn unele cazuri rare, tumori (benigne sau cu malignitatelocalã) ale pielii sau ale þesutului subcutanat <strong>de</strong>asuprasânului pot simula neoplasmul <strong>de</strong> sân. Astfel cãpacientele diagnosticate greºit cu neoplasm <strong>de</strong> sân81
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereAfecþiuni <strong>de</strong>rmatologice rare P 1-P 27urmeazã tratamente agresive (radioterapie, chimioterapie)ina<strong>de</strong>cvate.Prezentãm cazul unei paciente în vârstã <strong>de</strong> 63 cu leziuninodulare multiple, dure la palpare, <strong>de</strong> culoare rozgãlbuiepânã la roºu-violaceu, unele din leziuni suntconfluate între ele formând plãci violacee elevate,infiltrate cu teleangectazii pe suprafaþã, fãrã tendinþã <strong>de</strong>ulcerare. Primii noduli au apãrut la nivelul sânului stângîn urmã cu aproximativ 7 ani, pacienta fiind diagnosticatãîn urma unui examen histopatologic, cu neoplasmsân stâng stadiul IIB.În ciuda numeroaselor ºedinþe <strong>de</strong> chimioterapie,cobaltoterapie, radioterapie efectuate leziunile s-auînmulþit diseminând pe întreg hemitoracele stâng.Examenele paraclinice efectuate nu au relevat afectarevisceralã.Aspectul clinic sugereazã diagnosticul <strong>de</strong> leiomioamecutanate multiple sau <strong>de</strong>rmatofibrosarcom protuberans.Pentru confirmarea diagnosticului s-a <strong>de</strong>cis repetareaexamenului histopatologic (actualmente aflat în lucru).P24ACANTHOSIS NIGRICANS ASOCIAT CUHIPERANDROGENISM ªI INSULINOREZISTENÞÃE. Cândrea, ª Lupaº, V. Gârgu, A. Criºan, S. ªenilãUniversitatea <strong>de</strong> Medicinã ºi Farmacie „I. Haþieganu“ Clinica Dermato-Venerologie, Cluj-NapocaRezumat: Acanthosis nigricans este o leziune cutanatãmai rar întâlnitã la tineri, cu etiologie diversã (idiopaticã,metabolicã/ paraneoplazicã), manifestatã clinic prinapariþia în zona pliurilor <strong>de</strong> plãci <strong>de</strong> culoare brunînchisã, cu aspect papilomatos, suprafaþa catifelatã,caracterizatã printr-o evoluþie în strânsã corelaþie cu ceaa afecþiunii <strong>de</strong> fond.Prezentãm cazul unui tânãr <strong>de</strong> 17 ani <strong>de</strong> sex masculin,care se adreseazã pentru douã placar<strong>de</strong> brun închise,bine <strong>de</strong>limitate, cu apariþie relativ recentã (sub 1 an),localizatã la nivelul regiunii cervicale posterioare fãrãsimptomatologie asociatã.Examinarea <strong>de</strong>rmatoscopicã nu evi<strong>de</strong>nþiazã modificãrisugestive <strong>de</strong> leziune melanocitarã. Asociat, pacientulprezintã obezitate grad I, Pabd: 116 cm (IMC: 31), leziuni<strong>de</strong> acnee inflamatorie la nivelul feþei ºi trunchiului.Biologic se constatã: alterarea toleranþei la glucozã(glicemie la 2 ore: 142 mg/dl). Biopsia cutanatã prezintãaspect sugestiv <strong>de</strong> acanthosis nigricans (para ºihiperkeratozã cu papilomatozã, acantozã).P25MANIFESTÃRI CUTANATEÎN SINDROMUL CARCINOIDLucia Dinu, Ilinca Nicolae, Elisabeta Rodica Trifu, Adriana TeodoruSpitalul Clinic <strong>de</strong> Dermatologie “Prof. Dr. Scarlat Longhin’’,BucureºtiIntroducere: Tumorile carcinoi<strong>de</strong> reprezintã un grupheterogen <strong>de</strong> tumori rare (aproximativ 1% din totalulmalignitãþilor), având o evoluþie clinicã ºi o abordarediagnosticã ºi terapeuticã cu totul particulare. Suntconsi<strong>de</strong>rate ca fiind o proliferare neoplazicã a celulelorenterocromafine care aparþin sistemului neuroendocrindifuz.Prezentare <strong>de</strong> caz: Prezentãm cazul unei paciente învârstã <strong>de</strong> 77 ani, care s-a prezentat în clinica noastrã înmai 2007, cu flush, e<strong>de</strong>m palpebral ºi câteva plãcieritemato-e<strong>de</strong>matoase, pruriginoase, fugace, cu diametrul<strong>de</strong> 1-2 cm, dispuse la nivelul trunchiului ºimembrelor. Examenul clinic general a relevat abdomensuplu, dureros difuz la palpare, ficat cu margineainferioarã la 5 cm sub rebordul costal, consistenþa durã,suprafaþa boselatã.Investigaþiile paraclinice efectuate au evi<strong>de</strong>nþiat: prezenþaunui sindrom inflamator, anemie normocroma normocitarã,citoliza hepaticã mo<strong>de</strong>ratã ºi tulburãri hidroelectroliticeminore. Pacienta a fost îndrumatã spreserviciul <strong>de</strong> gastroenterologie, un<strong>de</strong> în urma ecografieiabdominale, s-au evi<strong>de</strong>nþiat numeroase <strong>de</strong>terminãrisecundare hepatice, rezultat confirmat ºi prin CTabdominal, fãrã a se putea preciza sediul tumorii primare.Ulterior, starea generalã a pacientei s-a alterat, flush-ul,papulele urticariene ºi pruritul s-au accentuat încondiþiile apariþiei diareei (aprox 5 scaune/zi).S-a suspicionat diagnosticul <strong>de</strong> sindrom carcinoid,pacienta fiind îndrumatã spre serviciul <strong>de</strong> endocrinologieun<strong>de</strong> diagnosticul a fost confirmat prin valoricrescute ale serotoninei, cromograninei A ºi 5 HIIA. S-aefectuat ºi CT toracal, care a relevat douã <strong>de</strong>terminãrisecundare pulmonare. S-a administrat tratament cuanalogi <strong>de</strong> somatostatin uºoarã ameliorare a manifestãrilorcutanate.În intervalul urmãtor, pacienta a fost riguros monitorizatã,evi<strong>de</strong>nþiindu-se tulburãri metabolice severe:hipopotasemie marcatã, anemie megaloblasticã, sindromhipoanabolic.Discuþii: Sindromul carcinoid apare <strong>de</strong> obicei tardiv înevoluþia bolii, în prezenþa metastazelor hepatice, caurmare a hipersecreþiei hormonale. Substanþele eliberate<strong>de</strong> tumorile carcinoi<strong>de</strong> includ: serotonina (metabolitulsau urinar este 5HIIA), histamina, tahikinine, substanþaP, neurokinina A sau neuropeptidul K, care suntresponsabile <strong>de</strong> flush ºi pot fi un indicator timpuriu alsindromului carcinoid.82
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereAfecþiuni <strong>de</strong>rmatologice rare P 1-P 27Concluzii: Managementul sindromului carcinoid constituieo provocare, necesitând o abordare complexãdiagnosticã ºi terapeuticã, o conduitã optimã presupunândo abordare interdisciplinarã.P26MELANOM SUBUNGHIAL - PREZENTARE DE CAZAlina Maria Vîlcea*, I.D. Vîlcea**, V. Pãtraºcu*, ClaudiaValentina Georgescu**** Clinica Dermatologie, UMF Craiova** Clinica Chirurgie II, UMF Craiova*** Departamentul <strong>de</strong> Anatomie Patologicã, Spitalul Clinic Ju<strong>de</strong>þean <strong>de</strong>Urgenþã CraiovaMelanomul subunghial reprezintã o formã clinicã rarã <strong>de</strong>melanom, diagnosticul clinic fiind <strong>de</strong> multe ori întârziatdatoritã prezentãrii tardive la medic, pacientul neconsi<strong>de</strong>rândimportantã apariþia coloraþiei negre a lameiunghiale.Prezentãm cazul unui pacient în vârstã <strong>de</strong> 55 <strong>de</strong> ani dinmediul urban care solicitã o consultaþie <strong>de</strong>rmatologicãpentru apariþia unei erupþii veziculoase însoþitã <strong>de</strong> pruritºi durere localizatã la nivelul regiunii cervicale drepte, pescalp ºi obrazul drept. Aspectul clinic este revelatorpentru diagnosticul <strong>de</strong> herpes zoster iar vârsta peste 50 <strong>de</strong>ani justificã un examen clinic complet pentru screening-ulunei neoplazii. Examinarea fanerelor a relevat la nivelulpolicelui stâng a melanonichiei cu semnul Hutchinsonprezent ºi extin<strong>de</strong>rea pigmentaþiei la nivelul pulpei<strong>de</strong>getului. Anamnestic, pigmentarea parþialã a lameiunghiale a fost observatã <strong>de</strong> aproximativ 2 ani, când a fostdiagnosticat cu onicomicozã, ºi <strong>de</strong>ºi unghia <strong>de</strong>vine neagrãîn totalitate pacientul nu se mai prezintã la medic.Suspiciunea <strong>de</strong> melanom unghial s-a bazat pe melanonichiapersistentã cu tendinþã la creºtere ºi afectare arepliului unghial, implicarea unui singur <strong>de</strong>get,extin<strong>de</strong>rea pigmentului dincolo <strong>de</strong> repliul unghial,vârsta peste 50 <strong>de</strong> ani. Sunt explicate pacientuluiriscurile vitale ale afecþiunii dar având în ve<strong>de</strong>renecesitatea amputãrii falangei distale se solicitã iniþialpentru susþinerea diagnosticului a unei biopsii cutanateºi unghiale. Examenul histopatologic sugereazãdiagnosticul <strong>de</strong> melanom malign neputându-se<strong>de</strong>termina indicele Clark. Explorãrile complementarenu <strong>de</strong>celeazã metastaze ganglionare sau la distanþã.Pacientul solicitã un alt consult <strong>de</strong>rmatologic ºichirurgical pentru confirmarea diagnosticului într-oclinicã din Bucureºti, un<strong>de</strong> se practicã amputareafalangei distale, ulterior fiind dispensarizat oncologic.În concluzie la pacientul nostru am consi<strong>de</strong>rat zonazoster ca sindrom paraneoplazic, aceasta însoþind unmelanom subunghial. Examenul <strong>de</strong>rmatologic completºi atent permite o <strong>de</strong>pistare precoce a acestei formeclinice <strong>de</strong> melanom.P27ASPECTE EPIDEMIOLOGICE, CLINICEªI HISTOPATOLOGICE ALE TUMORILORCUTANATE DE ORIGINE MEZENCHIMALÃÎN REPUBLICA MOLDOVADiana HarºteaInstitutul Oncologic, Chiºinãu, Republica MoldovaTumorile mezenchimale ale pielii sunt tumori relativrare, <strong>de</strong>rivate din þesuturile conjunctive moi, nonepitelialeºi caracterizate prin heterogenitate clinicomorfologicã.Conform structurii morfologice, tumorilemezenchimale reprezintã cea mai diversã grupã <strong>de</strong>neoplazii ale pielii. Pentru i<strong>de</strong>ntificarea principaleloraspecte epi<strong>de</strong>miologice, clinico-evolutive ºi histopatologiceale tumorilor cutanate <strong>de</strong> origine mezenchimalã,am efectuat un studiu ºtiinþific pe durata a 3 ani(2006-2008).Materiale ºi meto<strong>de</strong>. Lotul <strong>de</strong> studiu a cuprins 730 <strong>de</strong>bolnavi cu tumori cutanate <strong>de</strong> origine mezenchimalã,spitalizaþi ºi trataþi chirurgical în aceastã perioadã,inclusiv tumori benigne – 678 (92,87%) ºi maligne – 52(7,12%). Fiecarui bolnav i s-a intocmit o fiºa analiticã,cuprinzând date <strong>de</strong> i<strong>de</strong>ntificare, mediul <strong>de</strong> provenienþã,patologii concomitente, localizarea tumorii, istoriculbolii, diagnosticul clinic, diagnosticul histopatologic ºirãspunsul la tratament. A fost efectuatã prelucrareastatisticã a datelor.Rezultate. Conform studiului efectuat, cele maifrecvente tumori benigne <strong>de</strong> origine mezenchimalã,sunt: <strong>de</strong>rmatofibromul (38,56%) ºi hemangiomul(44,07%), iar celelalte tumori benigne au constituit întotal 17,37%.Tumorile maligne au fost reprezentate în 42,31% <strong>de</strong><strong>de</strong>rmatofibrosarcom protuberans, care este o tumoarelocal agresivã, cu un indice înalt al recidivãrii, apare în<strong>de</strong>rm ºi inva<strong>de</strong>azã straturile profun<strong>de</strong> (þesut adipos,muºchi, os), însã metastazeazã rar. În anul 2006, dintotalul pacienþilor cu tumori maligne <strong>de</strong> originemezenchimalã, 26,32% au fost diagnosticaþi cu<strong>de</strong>rmatofibrosarcom protuberans, în 2007 – 53%, în 2008– 50%.O altã tumoare malignã frecvent întâlnitã a fost sarcomulKaposi (44,23%), mai rar – leiomiosarcomul (3,85%),angiosarcomul (3,85%), histiocitomul fibros malign(5,77%).83
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PosterePsoriazis P 28-P 32PSORIAZISP28PSORIAZIS VULGAR ªI PROFIL METABOLIC,FACTORI CU RISC PRO-ATEROGENICMarcela Jifcu*, Mihaela Tãtaru*, Reanina Ionescu**, CorneliaNeþoiu** Spitalul Clinic Municipal “Filantropia”, Craiova, Dep.-le Dermatologie,Endocrinologie ºi Laborator Clinic.* U.M.F., Clinica Medicalã I, Spitalul Clinic Municipal “Filantropia”, Craiova.Premize: Date epi<strong>de</strong>miologice recente sugereazãcreºterea morbiditãþii ºi mortalitãþii prin bolicardiovasculare la pacienþii cu psoriazis vulgar,<strong>de</strong>rmatoza putând fi consi<strong>de</strong>ratã factor <strong>de</strong> risc“in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt” în <strong>de</strong>zvoltarea calcificãrii coronariene,situaþie ce indicã <strong>de</strong>pozite ateromatoase la acest nivel.Scop: Gãsirea unor posibile relaþii între profilulendocrino-metabolic cu risc pro-aterogenic ºi psoriazisulvulgar ce evolueazã la pacienþi cu anumite comorbiditãþi.Material ºi metodã: Studiul interdisciplinar s-a efectuatîn Spitalul Clinic Municipal “Filantropia” Craiova, înperioada octombrie 2008 / august <strong>2009</strong>, pe un lot <strong>de</strong> 48pacienþi (32 fumãtori -66%-) cu forme mo<strong>de</strong>rate pânã lasevere <strong>de</strong> psoriazis vulgar ºi cu vârsta medie <strong>de</strong> 45 <strong>de</strong>ani. Repartizarea pe sexe a fost egalã, iar mediul <strong>de</strong>provenienþã urban în 62, 5% (30 pacienþi) ºi rural în 36, 5%(18 pacienþi).Ca metodã <strong>de</strong> lucru am utilizat anamneza, anchetagenealogicã, examenul clinic obiectiv general ºi local,precum ºi investigaþiile paraclinice impuse <strong>de</strong> patologiaasociatã (obezitate, diabet zaharat tip 2, dislipi<strong>de</strong>mie,sindrom inflamator cronic, HTA): calcularea indicelui <strong>de</strong>masã corporalã, <strong>de</strong>terminãri hormonale (leptina, TSH,FT 4, cortizol plasmatic), EKG, Echografii <strong>de</strong> organe,Doppler coronarian. Probele biologice (focalizate peprofilul lipidic, testul <strong>de</strong> toleranþã la glucazã, parametripentru inflamaþie) au fost recoltate la fiecare 3 luni.Pacienþii nu au primit tratament sistemic nici topic cu celpuþin o lunã înainte <strong>de</strong> fiecare probã <strong>de</strong> sânge.Rezultate ºi discuþii: Doar la 29,16% dintre cazuri (14pacienþi) am constatat prezenþa factorului genetic în<strong>de</strong>terminismul psoriazisului iar 83, 3 % (40 pacienþi) erausuprapon<strong>de</strong>rali ºi/sau obezi. Aceºtia din urmãprezentau niveluri serice crescute ale lipoproteinei oxidate cu<strong>de</strong>nsitate micã (oxLDL), in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> vârsta ºi gradul<strong>de</strong> severitate al <strong>de</strong>rmatozei. Doar la 38 pacienþi (79,16%)am gãsit niveluri crescute ale trigliceri<strong>de</strong>lor ºi LDLcolesterolului,însã toþi bolnavii investigaþi au prezentatvalori crescute ale FR ( Ig ei .G ), proteinei “C” reactive ºiscãzute ale adiponectinei, ceea ce sugereazã o inflamaþiesistemicã cronicã, factor <strong>de</strong> risc pentru infarctul <strong>de</strong>miocard ºi/sau pentru o congestie cerebralã.Concluzii: Psoriazisul vulgar este <strong>de</strong>ci, o boalã proteiformãcaracterizatã printr-o inflamaþie cronicã recurentã cu efectpro-inflamator ºi pro-trombotic asupra peretelui vascular, cepoate evolua la pacienþi suprapon<strong>de</strong>rali sau obezi, cusau fãrã istoric familial încãrcat.Autorii consi<strong>de</strong>rã cã rãspunsul inflamator la pacienþii cupsoriazis, indicat prin valorile ridicate ale proteinei “C”reactive, ar putea fi util pentru evaluarea severitãþii<strong>de</strong>rmatozei, pentru monitorizarea rãspunsului terapeutic, darºi pentru o posibilã explicare a patogenezei unor comorbiditãþiasociate.P29PSORIAZIS PUSTULOSAna Maria Dobrescu, Carmen Curea, A. ChiriacSpitalul Clinic Colentina ,Secþia Dermatologie IIPsoriazisul pustulos se caracterizeazã prin apariþia <strong>de</strong>pustule amicrobiene, în loc <strong>de</strong> scuame, care la examenulhistologic prezintã aspect <strong>de</strong> pustulã spongiformãmultilocularã Kogoj-Lapiere. În context clinic, termenul<strong>de</strong> psoriazis pustulos este folosit pentru acele formeclinice în care apar pustule macroscopice. Se <strong>de</strong>scriudouã forme clinice ale psoriazisului pustulos: cealocalizatã ºi cea generalizatã.Prezentãm cazul unei paciente, în vârstã <strong>de</strong> 46 ani, dinmediul rural, fãrã antece<strong>de</strong>nte personale patologice ºiheredocolaterale <strong>de</strong> Psoriazis sau altele care se interneazãpentru o erupþie cutanatã pustuloasã constânddin pustule alb-gãlbui, singulare, nonfoliculare, dispusepe fond eritematos, unele confluate, aflate în acelaºistadiu <strong>de</strong> evoluþie, localizate predominant palmoplantarcu <strong>de</strong>but <strong>de</strong> aproximativ 3 zile. La nivelultrunchiului ºi membrelor pacienta prezintã leziunigutate eritemato-scuamoase acoperite <strong>de</strong> scuame albe,fine, uºor <strong>de</strong>taºabile nepruriginoase cu <strong>de</strong>but <strong>de</strong>asemenea <strong>de</strong> 3 zile. Pacienta relateazã prezenþa uneiIACRS în urmã cu aproximativ o sãptãmânã pentru cares-a administrat 1 comprimat <strong>de</strong> paracetamol ºi uncomprimat <strong>de</strong> algocalmin.Diagnosticul a fost stabilit pe baza anamnezei, amanifestãrilor clinice ºi a examenului histopatologic iarforma clinicã pe apariþia pustulelor alb-gãlbui, <strong>de</strong>dimensiuni variabile, unele confluate între ele. Peparcursul internãrii pacienta a efectuat tratament local ºi84
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PosterePsoriazis P 28-P 32sistemic cu antibiotice, antiinflamatoare, pansamentegastrice cu evoluþie favorabilã a leziunilor.Psoriazisul pustulos este o formã rarã <strong>de</strong> psoriazis încare elementele eruptive constau din simple leziunieritematoase pe suprafaþa cãrora apar pustule sterile înnumãr mare ºi cu tendinþã la confluare. Forma minimalãapare numai la mâini ºi picioare, constituind psoriazisulpustulos palmo-plantar (localizat) iar cea maximalãconstituie psoriazisul pustulos generalizat.De regulã, forma pustuloasã <strong>de</strong> psoriazis se manifestã caatare <strong>de</strong> la primele erupþii dar existã ºi posibilitateavirajului <strong>de</strong> la o formã la alta cu ocazia recidivelor.Prognosticul vital este favorabil în toate formele <strong>de</strong>psoriazis cu excepþia celui pustulos generalizat careconduce la <strong>de</strong>ces în lipsa tratamentului în <strong>de</strong>curs <strong>de</strong>câþiva ani.P30ARTRITA PSORIAZICÃ – PREZENTARE DE CAZC. Giurcãneanu, V. Clãtici, O. Clãtici, L.G. PopaSecþia <strong>de</strong> Dermatovenerologie, Spitalul Clinic Universitar <strong>de</strong> UrgenþãElias, BucureºtiArtrita psoriazicã este o afecþiune inflamatorie cronicã cuprezentare clinicã heterogenã ºi evoluþie imprevizibilã,a<strong>de</strong>sea progresivã ºi distructivã, ce apare la 7–25% dinpacienþii cu psoriazis. Deºi la majoritatea pacienþilorleziunile cutanate <strong>de</strong> psoriazis antedateazã <strong>de</strong>butuluiartritei sau se <strong>de</strong>zvoltã concomitent cu aceasta, în 15%din cazuri manifestãrile reumatologice preced afectareacutanatã. Acest subset <strong>de</strong> pacienþi cu artritã psoriazicã„sine psoriasis” poate fi i<strong>de</strong>ntificat prin prezenþaspondilartropatiei cu dactilitã ºi/sau artritã interfalangianãdistalã, a HLA-Cw6 ºi a unui istoric familial<strong>de</strong> psoriazis.Prezentãm cazul unei paciente în vârstã <strong>de</strong> 55 ani, la care<strong>de</strong>butul tardiv (la 48 ani) al poliartritei psoriazice,seropozitivitatea pentru factorul reumatoid ºi apariþialeziunilor cutanate <strong>de</strong> psoriazis la aproximativ 1 andupã <strong>de</strong>butul artropatiei au ridicat iniþial probleme<strong>de</strong> diagnostic. Asocierea hepatitei cronice cu VHB,a tuberculozei pulmonare latente (cu tuberculozapulmonarã activã în antece<strong>de</strong>nte) ºi a hipertensiuniiarteriale fac abordarea terapeuticã dificilã.Ne propunem sã discutãm posibilitãþile <strong>de</strong> diagnosticprecoce al artritei psoriazice în absenþa leziunilorcutanate <strong>de</strong> psoriazis ºi sã analizãm opþiunileterapeutice la astfel <strong>de</strong> pacienþi, cu multiplecomorbiditãþi.P31AFECTAREA UNGHIALÃ ÎN PSORIAZIS: ASPECTEEPIDEMIOLOGICE, CLINICE ªI TERAPEUTICEIoana Alexandra Leabu, Mihaela Panduru, Alina Puºcoi, MagdaConstantin, Konstantina Karadima, Carmen Sãlãvãstru,G.-S. ÞiplicaSpitalul Clinic Colentina, BucureºtiCele mai frecvente manifestãri ale psoriazisului sunt celecutanate; într-o proporþie semnificativã, leziunile potafecta aparatul unghial, implicarea fiind raportatã în50% din cazuri. Se consi<strong>de</strong>rã cã aproximativ 80-90%dintre cei suferind <strong>de</strong> psoriazis vor avea afectat, mãcaro data, aparatul unghial. Psoriazisul poate interesa toatestructurile aparatului unghial, izolat sau în asociere,ducând la un numãr mare <strong>de</strong> anormalii. Modificãrilecele mai frecvent implicate sunt pitting-ul, modificãrile<strong>de</strong> culoare, onicoliza, hiperkeratoza subunghialã,anormalii ale lamei unghiale ºi hemoragiile subunghiale.Prezentãm un studiu realizat pe 284 pacienþi cupsoriazis, printre care 92 prezentau în afarã <strong>de</strong> leziunilecutanate psoriazice ºi leziuni la nivelul aparatuluiunghial, leziuni ce variau <strong>de</strong> la pitting la distrofii majoreale lamei unghiale. Parametrii evaluaþi pentru aceststudiu au fost urmãtorii: sexul, vârsta, vârsta apariþieipsoriazisului, antece<strong>de</strong>ntele heredocolaterale, tipul <strong>de</strong>modificãri unghiale, afectarea matricei sau a patuluiunghial, topografia modificãrilor unghiale, sindromulinflamator evaluat prin VSH ºi tratamentul urmãrit <strong>de</strong>aceºtia.Concluzii: importanþa psoriazisului este <strong>de</strong>terminatã <strong>de</strong>natura sa cronicã, invalidantã, <strong>de</strong> implicaþiile psihosocialepe care le prezintã ºi <strong>de</strong> faptul ca tratamentul sãupoate <strong>de</strong>veni o a<strong>de</strong>vãratã provocare pentru medic ºipentru pacient.85
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PosterePsoriazis P 28-P 32P32ANALIZA RETROSPECTIVà A MODIFICÃRILORINFLAMATORII ªI A FACTORILOR INFECÞIOªILA PACIENÞII CU PSORIAZIS INTERNAÞIÎN CLINICA NOASTRÃBI Rotaru*, Maria Rotaru**, Florina Popa***, Gabriela Iancu*** Clinica Paltinu** Facultatea <strong>de</strong> Medicinã “V. Papilian” Sibiu, Disciplina Dermatologie*** Facultatea <strong>de</strong> Medicinã “V. Papilian” Sibiu, Disciplina FizioterapieIntroducere. Implicarea factorilor infecþioºi în etiopatogeniaunor forme <strong>de</strong> psoriazis este un faptbinecunoscut. Evi<strong>de</strong>nþiere precoce a acestor factoriinfecþioºi ºi tratamentul acestora permite remiterea mairapidã a episodului eruptiv ºi prelungirea perioa<strong>de</strong>lor<strong>de</strong> timp dintre erupþii. De asemenea, în patogeneza boliiun rol important îl are alterarea imunitãþii celulare, cuproducerea în exces <strong>de</strong> citokine proinflamatorii.Obiectivele studiului: analiza factorilor infecþioºi ºi amodificãrilor inflamatorii evi<strong>de</strong>nþiate la pacienþii cupsoriazis internaþi în clinica noastrã.Designul studiului. Studiul s-a efectuat pe 82 <strong>de</strong> pacienþicu psoriazis, internaþi în Clinica <strong>de</strong> Dermatologie Sibiu,în perioada Ianuarie 2008 – Decembrie 2008. Parametriiurmãriþi au fost: bolile infecþioase asociate boliipsoriazice, germenii izolaþi din focarele infecþioase ºiprezenþa modificãrilor inflamatorii.Rezultate. La 50% din cazurile studiate au fost prezenteboli infecþioase asociate bolii psoriazice, ºi anume:lambliazã (31,71%), faringoamigdalitã (14,63%), hepatitãcu virus B sau C (12,19%) ºi infecþii <strong>de</strong>ntare (9,76%).Exudatul faringian a fost pozitiv la 5,06% dintre cazuri,iar Staphyloccocus aureus haemoliticus a fost germenulcel mai frecvent izolat (43,90%). În studiul nostru 62,20%din pacienþii studiaþi au prezentat modificãri inflamatorii,ºi anume: valori crescute ale VSH (în 59,75% dincazuri), PCR (20,63%), fibrinogen (7,32%), hipergammaglobulinemie(13,41%) ºi leucocitozã (12,19%).Concluzii. Implicarea factorilor infecþioºi în etiopatogeniapsoriazisului, la lotul nostru <strong>de</strong> pacienþi, a fostprezentã la 1/2 din cazurile studiate, iar modificãrileinflamatorii evi<strong>de</strong>nþiate s-au corelat la aproximativ 2/3din cazuri cu modificãrile inflamatorii cutanate.DERMATOCHIRURGIE, ESTETICà CHIRURGICALÃP33VARIAÞIILE NIVELULUI DE ANTIOXIDANÞIDIN PIELE ÎN FUNCÞIE DE VÂRSTÃMarinela BontaUniversitatea din Ora<strong>de</strong>a, Facultatea <strong>de</strong> Medicinã ºi FarmacieRadicalii liberi reprezintã unul din factorii cu rol majorîn procesul <strong>de</strong> îmbãtrânire al pielii. Organismul ºiimplicit pielea, nu pot oferi o protecþie antioxidantãcorespunzãtoare prin producþia naturalã <strong>de</strong> antioxidanþi,aceasta fiind diferitã <strong>de</strong> la o persoanã la alta.Nivelul <strong>de</strong> antioxidanþi din tegument se poate mãsuracu ajutorul aparatului Scanner biofotonic care se bazeazãpe o metodã optico-spectralã numitã Spectroscopie prinrezonanþã Raman. Astfel se pot obþine informaþii <strong>de</strong>spreprotecþia antioxidantã a organismului ºi puterea lui <strong>de</strong>apãrare la agresiunea radicalilor liberi.Prin acest studiu s-a urmãrit variaþiile nivelului <strong>de</strong>antioxidanþi ai pielii, pe grupe <strong>de</strong> vârstã.Mãsurãtorile aratã cã cele mai scãzute valori aleantioxidanþilor au fost înregistrate la grupele extreme <strong>de</strong>vârstã, adicã la copiii tineri ºi la bãtrânii peste 70 <strong>de</strong> ani,aceste valori încadrându-se între 19.615-23.727 unitãþiantioxidante, valoarea normalã situându-se între40.000–50.000 <strong>de</strong> unitãþi antioxidante.În concluzie, din studiu reiese importanþa cunoaºteriinivelului <strong>de</strong> antioxidanþi ºi variaþiile acestora atât înfuncþie <strong>de</strong> vârstã dar ºi cele individuale pentru a puteacorecta nivelul lor în organism, prin meto<strong>de</strong> terapeutice,mai ales la grupele <strong>de</strong> vârstã la care nivelul este cu multsub valorile normale.P34CORELAÞII ÎNTRE ASPECTUL CLINICªI MODIFICÃRILE COMPONENTEI ELASTICELA NIVELUL TEGUMENTULUI ÎN PROCESULDE ÎMBÃTRÂNIREMarinela Bonta, A. MegieºanUniversitatea din Ora<strong>de</strong>a, Facultatea <strong>de</strong> Medicinã ºi FarmacieÎmbãtrânirea pielii este un fenomen complex, fiziologic,inevitabil, manifestat în timp prin modificãri structurale,funcþionale ºi ireversibile.Studiul histologic ºi clinic realizat îºi propune sã <strong>de</strong>monstrezecorelaþiile între aspectul clinic ºi modificãrilehistologice ale componentei elastice <strong>de</strong> la nivelul tegumentuluiîn procesul <strong>de</strong> îmbãtrânire cutanatã.86
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereDermatochirurgie, esteticã chirurgicalã P 33-P 38Din studiul histologic reiese cã odatã cu înaintarea învârstã, fibrele elastice din <strong>de</strong>rm suferã modificãri,manifestate treptat, ºi în timp, prin reducerea lornumericã, ele <strong>de</strong>venind tot mai îngroºate , ondulaþiile seºterg ºi se fragmenteazã.Studiul clinic aratã cã pe mãsurã ce alterãrile fibrelorelastice sunt tot mai accentuate, cu atât tegumentul<strong>de</strong>vine mai aspru, se subþiazã, tonicitatea sca<strong>de</strong>, iarridurile, cea mai izbitoare caracteristicã a involuþieicutanate senile, <strong>de</strong>vin tot mai numeroase ºi mai adânci.În concluzie, se poate spune cã modificãrile fibrelorelastice <strong>de</strong>terminate <strong>de</strong> procesul <strong>de</strong> senescenþã cutanatã,explicã pier<strong>de</strong>rea elasticitãþii pielii ºi apariþia ridurilor,iar numãrul ºi profunzimea acestora este în strânsãrelaþie cu gradul <strong>de</strong> alterare a fibrelor elastice.P35AVANTAJELE LAMBOULUI CUTANAT, COMPARATIVCU GREFA DE PIELE LIBERÃ,ÎN CHIRURGIA DERMATOLOGICÃI. Brihan, Denisa KovacsFacultatea <strong>de</strong> Medicinã ºi Farmacie Ora<strong>de</strong>aAcoperirea <strong>de</strong>fectului cutanat, rezultat în urma excizieiunei leziuni cutanate printr-un lambou, prezintã mareleavantaj al vitalitãþii þesutului asiguratã prin pãstrareavascularizaþiei pediculului. Totodatã, tegumentuladiacent zonei excizate, folosit în autoplastia pediculatã,pãstreazã o structurã histopatologicã similarã zoneiexcizate ºi prezintã cea mai bunã metodã <strong>de</strong> acoperire a<strong>de</strong>fectelor din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re estetic, prezentândmodificãri minime <strong>de</strong> culoare ºi texturã. Grefa <strong>de</strong> pieleliberã prezintã riscul pier<strong>de</strong>rii vascularizaþiei ºi,secundar, a vitalitãþii þesutului grefat, cu potenþial <strong>de</strong>necrozare. Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re estetic, grefa <strong>de</strong> pieleliberã prezintã <strong>de</strong>zavantajul diferenþei <strong>de</strong> culoare ºitexturã faþã <strong>de</strong> tegumentele din imediata vecinãtate, ºi<strong>de</strong>zavantajul atrofierii în timp.Lucrarea prezintã experienþa proprie privind avantajeleºi <strong>de</strong>zavantajele celor douã meto<strong>de</strong> chirurgicale <strong>de</strong>rmatologice,pe un lot <strong>de</strong> 50 <strong>de</strong> pacienþi cu diverse forme <strong>de</strong>tumori cutanate, localizate la nivelul feþei. S-a realizat omonitorizare în timp a pacienþilor operaþi, analizândcomparativ aspecte <strong>de</strong> tehnicã chirurgicalã, eficienþã,complicaþii ºi esteticã, ale celor douã tehnici chirurgicale.Concluzie: în pofida unei tehnici mai laborioase,lamboul cutanat prezintã un avantaj net din punct <strong>de</strong>ve<strong>de</strong>re estetic, comparativ cu grefa <strong>de</strong> piele liberã.P36CARBOXYTERAPIA –APLICAREA ÎN TRATAMENTUL CELULITEIVera Malcoci*, Ecaterina Petre*, Olga Tsurcan*, G. Morcov**.* Clinica esteticã „Laboratorul frumuseþii“** U.S.M.F. „N.Testemiþanu“ Catedra Dermatovenerologie.Utilizarea anhidri<strong>de</strong>i carbonice (CO2) în tratamentulcelulitei a început dupã ce s-a <strong>de</strong>scoperit cã accelereazãoxigenarea þesutului celulitic. Douã sunt mecanismele ceprovoacã acest efect:- un aflux sporit <strong>de</strong> sânge datorat vasodilataþiei produseîn zona injectãrii- scã<strong>de</strong>rea pH-ului local ce faciliteazã procesul <strong>de</strong>cedare a oxigenului <strong>de</strong> cãtre hemoglobina. Efectelevasodilataþiei locale intereseazã în mod special vaselecapilare, care <strong>de</strong>vin mai puþin permeabile, evitândastfel trecerea lichidului în þesut. Deºi este un reziduual respiraþiei, anhidrida carbonicã nu este toxicã ºi nuprovoacã embolie.Studiul clinic a fost realizat pe un numãr <strong>de</strong> 15 pacientecu vârsta cuprinsã între 18–55 ani, sãnãtoase. S-aintrodus CO2 la interval peste o zi în volum <strong>de</strong>300–1500 ml (V = 40-80 ml\min) prin ac mic 30G, în total15–20 proceduri (în zona coapselor, flancuri, abdomen,fese ºi genunchi). Procedura nu necesitã anestezie localã.Se recomandã evitarea bãii timp <strong>de</strong> 4 ore dupã procedurã.Evaluarea rezultatelor s-a efectuat peste 6–8sãptãmâni.Rezultate: Primele rezultate <strong>de</strong>vin vizibile dupã 4–5proceduri prin reducerea <strong>de</strong>nivelãrilor cutanate datoratecelulitei. Ameliorare semnificativã s-a remarcat la12 paciente, 2 au întrerupt ºedinþele din motive <strong>de</strong>intoleranþã a durerii locale ºi frica <strong>de</strong> ace, la o pacientãs-a <strong>de</strong>terminat reacþie alergicã localã. Peste 6 sãptãmânila cele 12 paciente s-a constatat o creºtere palpabilã aelasticitãþii pielii aceasta <strong>de</strong>venind mai fermã ºi mainetedã. La 8 sãptãmâni lipseau practic în totalitate<strong>de</strong>nivelãrile cutanate.Concluzii: Carboxiterapia reprezintã o alternativã efectivã<strong>de</strong> tratament anticelulitic precum ºi a <strong>de</strong>punerilorlocalizate <strong>de</strong> þesut adipos. Rezultatele se menþin pe operioadã <strong>de</strong> 5–6 luni în asociere cu o dietã sãnãtoasã ºiexerciþii fizice regulate.CARBOXYTHERAPY IN CELLULITE TREATMENTCarboxytherapy is an alternative effective treatment incellulite. It works in two complementary ways:- Firstly carbon dioxi<strong>de</strong> mechanically kills fat cells butsupposedly bursting them.- Secondly it has a strongly vasodilatory effect on thecapillaries in the area. Wi<strong>de</strong>r vessels mean bigger andstronger blood flow to the area, which means moreoxygen. The end result is fewer fat cells and firmersubcutaneous tissue.87
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereDermatochirurgie, esteticã chirurgicalã P 33-P 38Clinical study: Our study evaluated a number of 15patients between 18-55 years, healthy. Carbon dioxi<strong>de</strong>was infiltrated into the subcutaneous tissue every otherday about 300-1500ml(V=40-80ml/min) trough a tinyneedle 30G. We performed 15-20 procedures (Abdomen,thigs, backsi<strong>de</strong>s, legs). There is no need of anesthesiacause its not a painful method. It is also recommen<strong>de</strong>d toavoid bath for 4 hours after the procedure. The resultswere evaluated after 4-8 weeks.Results: after the 4- 5 th session the skin already looksnoticeably healthier. And after the 15 session it looksfirmer. We noticed good results in 12 patients, 2 of theminterrupted the treatment because of the local pain andfear of injection and one patient had a local allergicreaction. After 6 weeks we <strong>de</strong>termined a better elasticityof the skin which became firmer and smoother.Conclusion: Carboxytherapy is a very effectivealternative treatment of cellulite. On average patientsenjoy the results of carboxytherapy for 5-6 months inassociation with a healthy diet and physical exercises.SISTEMELE ENERGIST VPL @ÎN DERMO-ESTETICÃ: PRINCIPIIDE FUNCÞIONARE, INDICAÞII, REZULTATEV. Negulescu, LyonFranþaP37Progresele tehnologice din ultimii ani în domeniul<strong>de</strong>rmatologiei estetice permit un tratament din ce în cemai eficace a anumitor leziuni <strong>de</strong>rmatologice.Printre acestea, discromiile (rozacea, eritroza, melasma),acneea, anumite leziuni vasculare superficiale(telangiectazii, varicozitãþi superficiale, angioamestelare, angiomul Campbell <strong>de</strong> Morgan), pot fi tratateprin tehnica VPL @ (Variable Pulsed Light).Tehnologia VPL @ utilizatã <strong>de</strong> sistemele Energist produceserii <strong>de</strong> flash-uri rapi<strong>de</strong> <strong>de</strong> luminã filtratã (530–950 ou610-950 nm), fracþionate în serii <strong>de</strong> microimpulsuri <strong>de</strong>energie. Acestea sunt separate <strong>de</strong> intervale libere(2–5 m/sec).În timpul „on“, energia luminoasã este absorbitã <strong>de</strong>cromoforul þintã (hemoglobinã, melaninã, fibroblast).Efectul este specific ºi concentrat.Perioa<strong>de</strong>le „off“ permit þesuturilor învecinate sã evacuezecãldura rezidualã, limitând astfel efectelesecundare <strong>de</strong>rmo-epi<strong>de</strong>rmice.În funcþie <strong>de</strong> efectele urmãrite, se pot adapta diferitefiltre, fiecare cu reglaje specifice (800 reglaje posibile).Un domeniu <strong>de</strong> utilizare foarte interesant este efectulanti-age, <strong>de</strong> reîntinerire facialã, prin stimularea nonablativã a proceselor <strong>de</strong> neocolagenogenezã.Sistemul Energist VPL @ este <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> eficace<strong>de</strong>asemeni pentru epilare „<strong>de</strong>finitivã“, cu un efect petermen-lung obþinut în 85% din zone dupã 4-6 ºedinþe.Din aceste motive, sistemul Energist VPL @ prezintãavantaje majore în domeniul <strong>de</strong>rmo estetic.Sunt prezentate diferite imagini <strong>de</strong> rezultate clinice ºitehnice <strong>de</strong> funcþionare.P38ROLE OF HIGH FREQUENCY ULTRASOUND IN THESTUDY OF THE INTEGUMENT. PRELIMINARY DATAM. Criºan, R. Ba<strong>de</strong>a, R. Cosgarea, M. Lupºor, D. Criºan, A. Stir,M. SusanUniversity of Medicine and Pharmacy “Iuliu Haþieganu” Cluj-NapocaClinica Dermatologie, Clinica Medicalã IIIIntroduction. High frequency ultrasound represents anoninvasive method that allows the “in vivo” assesmentof the cutaneous changes related to age.Purpose. Ultrasound evaluation of the cutaneous agingprocess .Matherial and methods. The study was performed on 20patients aged 10-75 years. The images of the skin weretaken using a high frequency ultrasound <strong>de</strong>vice(Dermascan C, Cortex Technology, 20 MhZ) and thenanalyzed using a special software (Dermavision). Weevaluated the thickness of the skin and subepi<strong>de</strong>rmallow echogenity band (SLEB).Results and discussion. The skin thickness increase is<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt on the severity of ultraviolet rays exposure.The subepi<strong>de</strong>rmal low echogenity band appears withaging, being more expressed on fotoexposed areas.Conclusions. High frequency ultrasound allows thenoninvasive assesment of the skin. SLEB is a specificultrasound parameter that represents an objectivemarker of the photoaging process.We thank Cortex Technology for allowing the use of theDermascan <strong>de</strong>vice for the SERENO project.88
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereActualitãþi terapeutice P 39-P 46ACTUALITÃÞI TERAPEUTICEP39EFICACITATEA VALACICLOVIRULUIÎN TRATAMENTUL ZONEI ZOSTER DISEMINATEAlina Alupoaei*, Elena Ciubotariu*, Georgiana Mihãilã*, LauraStãtescu*, Mirela Cherciu*, Daciana Elena Brãniºteanu*** Clinica Dermatologicã, Spitalul Clinc <strong>de</strong> Urgenþe “Sf. Spiridon”, Iaºi** Disciplina <strong>de</strong> Dermatologie, U.M.F. „Gr. T. Popa” IaºiZona zoster este o boalã eruptivã dureroasã rezultatã dinreactivarea virusului varicelo-zosterian din lanþurileganglionare dorsale. Virusul varicelo-zosterian <strong>de</strong>zvoltão infecþie latentã în ganglion cu reactivare periodicã dacãexistã situaþii <strong>de</strong> supresie a rãspunsului imun.Diagnosticul clinic este relativ facil datoritã aspectuluitipic al erupþiei ºi a distribuþiei la nivelul unui<strong>de</strong>rmatom. Zona zoster ºi nevralgia postherpeticã suntmai frecvente la vârstnici.Prezentãm cazul unei paciente <strong>de</strong> 64 <strong>de</strong> ani având înantece<strong>de</strong>nte hepatitã cronicã viralã C, care se interneazãcu leziuni diseminate <strong>de</strong> zona zoster hiperalgicã, însoþitã<strong>de</strong> alterarea profundã a stãrii generale. Tratamentul cuaciclovir instituit înaintea internãrii în Clinicã nu a reusitsã controleze boala, motiv pentru care s-a iniþiattratament cu Valaciclovir 1g x 3/zi, timp <strong>de</strong> 7 zile asociatcu analgezice ºi anticonvulsivante (Carbamazepina).Evoluþia a fost favorabilã, cu ameliorarea rapidã asimptomatologiei subiective ºi blocarea apariþiei <strong>de</strong> noileziuni cutanate ºi vin<strong>de</strong>carea celor existente.Tratamentul a vizat stoparea replicãrii virale la aceastãpacientã vârstnicã cu afectare hepaticã ºi prevenireainstalãrii nevralgiei postherpetice, <strong>de</strong>zi<strong>de</strong>rate în<strong>de</strong>plinitecu succes.În ultima <strong>de</strong>cadã, pe piaþa medicamentelor ºi în practicamedicalã au apãrut o serie <strong>de</strong> molecule farmaceutice cuefect inhibitor asupra ADN-polimerazei virusuluivaricelo-zosterian Dintre acestea este dovedit faptul cãValaciclovirul accelereazã dispariþia durerii, reducedurata episodului eruptiv ºi proporþia pacienþilor cudurere asociatã herpes-zosterului, care inclu<strong>de</strong> atâtnevralgia acutã, cât ºi cea post-herpeticã.Valaciclovirul a <strong>de</strong>monstrat ºi în acest caz sever <strong>de</strong> zonazoster diseminatã la o pacientã imuno<strong>de</strong>primatãcapacitatea sa <strong>de</strong> a realiza tratamentul infecþiei virale,prevenirea complicaþiilor ºi controlul durerii neuropate.P40EFICIENÞA TRATAMENTULUI TOPICCU CROTAMITON ªI LINDANEÎNTR-UN CAZ DE SCABIE NORVEGIANÃDenisa Kovacs, I. BrihanFacultatea <strong>de</strong> Medicinã ºi Farmacie Ora<strong>de</strong>aScabia norvegianã (scabia crustoasã), o variantã rarîntâlnitã a scabiei comune, apare datoritã unei infestãrisevere ºi generalizate cu Sarcoptes Scabiei var. hominis,cel mai a<strong>de</strong>sea, la gaz<strong>de</strong> imunocompromise. Tratamentulcel mai eficient ar fi, în aceastã situaþie, cel cu Ivermectinadministrat pe cale oralã.Prezentãm cazul unei paciente în vârstã <strong>de</strong> 33 <strong>de</strong> anidiagnosticatã cu scabie, care a urmat iniþial tratamenttopic cu unguent cu sulf ºi permethrin. Acesta nu a fosteficient, erupþia diseminând <strong>de</strong> la nivelul trunchiului pefaþã, gât ºi scalp. Se preleveazã biopsie cutanatã ºi sestabileºte diagnosticul <strong>de</strong> scabie norvegianã. În acestmoment se iniþiazã tratamentul topic cu loþiuneCrotamiton (10%) ºi Lindane (1%) timp <strong>de</strong> 3 sãptãmâni,cu evoluþie rapid favorabilã a leziunilor.Concluzie: în absenþa tratamentului sistemic cu Ivermectin,tratamentul topic corect aplicat, cu Crotamiton ºiLindane, reprezintã o alternativã terapeuticã eficientã.P41OPÞIUNI DE TRATAMENTÎN GRANULOM INELAR DISEMINATGabriela Turcu*, Irina Netcu*, Lori Virtosu*, Gabriela Dodan*,Roxana Ne<strong>de</strong>lcu*, Florica Stãniceanu**, D. Forsea** Clinica Dermatologie I, Spitalul Clinic Colentina, Bucureºti** Serviciul <strong>de</strong> Anatomie Patologicã, Spitalul Clinic Colentina, BucureºtiGranulomul inelar este o <strong>de</strong>rmatozã inflamatoriegranulomatoasã benignã, relativ frecventã, ce afecteazãtoate grupele <strong>de</strong> vârstã.Sunt <strong>de</strong>scrise mai multe forme clinice: granulom inelarlocalizat, generalizat, subcutanat, perforant ºi eritem<strong>de</strong>rmic arcuat.Granulomul inelar generalizat reprezintã 15% din toatecazurile <strong>de</strong> granulom inelar. Spre <strong>de</strong>osebire <strong>de</strong> formelelocalizate, care au o evoluþie autolimitatã, formelediseminate au o evoluþie cronicã ºi sunt frecventrezistente la tratament.Isotretinoinul ºi PUVA terapia reprezintã primeleopþiuni <strong>de</strong> tratament, rezultate bune fiind raportate înserii mici <strong>de</strong> cazuri tratate cu dapsonã, corticosteroizisistemici, pentoxifilinã, hidroxiclorochinã, esteri aiacidului fumaric, ciclosporinã, infliximab, terapie fotodinamicã.Prezentãm 2 cazuri <strong>de</strong> granulom inelar diseminat cuevoluþie în<strong>de</strong>lungatã ºi rãspuns favorabil la tratamentulcu tacrolimus 0,1% timp <strong>de</strong> o lunã.89
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereActualitãþi terapeutice P 39-P 46P42P44TRATAMENTUL CU AKÉRAT ÎN PSORIAZISD. Drãgunã*, C. Belmega**, Marlena Partenie**** Spitalul Ju<strong>de</strong>þean Focºani** Policlinica 1 Focºani*** Medic rezi<strong>de</strong>ntAKÉRAT crema keratoreglatoare care combinã acidullactic, acidul salicilic ºi ureea într-o formulã originalã.Studiul nostru a avut în ve<strong>de</strong>re 6 bolnavi cu forme mediiºi agravate <strong>de</strong> psoriazis tratate cu AKÉRAT.Pacienþii au fost 4 bãrbaþi consumatori <strong>de</strong> etanol cupsoriazis ºi 2 femei.S-a aplicat AKÉRAT <strong>de</strong> 2 ori pe zi ºi s-a urmãrit evoluþialeziunilor 7–15 zile. Toleranþa a fost bunã. Tratamentuls-a efectuat în secþia <strong>de</strong>rmatologie a Spitalului Ju<strong>de</strong>þeanFocºani.AKÉRAT reprezintã o alternativã bunã, bine toleratã întratamentul psoriazisului.P43SODERMIX – CREMà CU EFECT ANTIPRURIGINOSANTICHELOIDD. Drãgunã*, C. Belmega**, Marlena Partenie**** Spitalul Ju<strong>de</strong>þean Focºani** Policlinica 1 Focºani*** Medic rezi<strong>de</strong>ntSODERMIX este o cremã predominant anticheloidianã ºiconþine superoxid dismutaza (SOD) <strong>de</strong> origine vegetalãcu proprietãþi antiinflamatorii, antipruriginoase ºianticheloidiene.Superoxid dismutaza (SOD) acþioneazã asuprainflamaþiei blocând cascada mediatorilor inflamaþiei lanivelul inflamaþiei epi<strong>de</strong>rmului.Obiective: Evaluarea eficienþei terapeutice ºi efecteleprodusului SODERMIX în cheloi<strong>de</strong> ºi dupã intervenþiepe piele a tumorilor cu piele care produce cheloid.Studiul s-a efectuat pe 5 cazuri – 3 cheloi<strong>de</strong> mediiconsolidate ºi 2 cicatrici dupã sutura recentã timp <strong>de</strong>1 an.În primele trei cheloi<strong>de</strong> s-a redus tumora cheloidianã cu1/3, iar în celelalte 2 cheloi<strong>de</strong> s-a oprit creºterea unuicheloid nou.Concluzii: SODERMIX este un medicament eficace petermen lung în cheloi<strong>de</strong>.MODALITÃÞI TERAPEUTICEÎN PRECANCERELE CUTANATE EPITELIALEAlina Maria Vîlcea, Irina Stoicescu, V. Pãtraºcu, Loredana Elena StoicaClinica Dermatologie, U.M.F. CraiovaAvând în ve<strong>de</strong>re gravitatea ºi frecvenþa în continuãcreºtere a cancerelor cutanate trebuie acordatã o<strong>de</strong>osebitã atenþie <strong>de</strong>pistãrii ºi tratãrii precoce a leziunilorprecanceroase.Lucrarea îºi propune o trecere în revistã a modalitãþilorterapeutice existente pentru diferitele tipuri <strong>de</strong>precancere cutanate, referindu-ne cu precã<strong>de</strong>re la celeepiteliale. Au apãrut noi meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> tratament prinagenþi fizici ºi terapii topice aplicate cu rezultatepromiþãtoare în unele situaþii, în majoritatea cazurilorînsã tratamentul chirurgical a rãmas prima opþiuneterapeuticã. Deºi topicele imunomodulatoare suntutilizate în tratamentul unor precancere cutanate, suntnecesare studii controlate pentru stabilirea siguranþei lorºi a riscului <strong>de</strong> recidivã.Terapia fotodinamicã reprezintã o alternativã latratamentul chirurgical pentru cazurile cu boalã Bowen,keratoze actinice, în special la pacienþii vârstnici cu tareasociate ºi la care tratamentul chirurgical ar fi mutilant.Se discutã avantajele ºi <strong>de</strong>zavantajele acestei meto<strong>de</strong>.Alte meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> tratament utilizate cu succes întratamentul acestor afecþiuni sunt radiofrecvenþa,laserterapia, electroporarea.Existã multiple opþiuni terapeutice în tratamentulprecancerelor cutanate, dar tratamentul trebuieindividualizat ºi bine condus þinându-se cont <strong>de</strong> faptulcã din ce în ce mai mulþi autori consi<strong>de</strong>rã uneleprecancere epiteliale ca forme particulare <strong>de</strong> carcinomspinocelular incipient.P45APLICAÞIILE PRACTICE ALE IMUNOMODULÃRIIÎN TRATAMENTUL MELANOMULUI MALIGNGabriela Iancu*, Maria Rotaru*, Manuela Mihalache**, B. Rotaru**** Facultatea <strong>de</strong> Medicinã “V. Papilian” Sibiu, Disciplina Dermatologie** Facultatea <strong>de</strong> Medicinã “V. Papilian” Sibiu, Disciplina Microbiologie*** Clinica PaltinuÎn tratamentul eficient al melanomului malign (MM)este necesar ca metoda terapeuticã sã fie adaptatãstadiului evolutiv al tumorii. Diagnosticarea precoce amelanomului ne permite îmbunãtãþirea ratei <strong>de</strong>supravieþuire prin adoptarea unui tratament a<strong>de</strong>cvat.Imunomodulatorii sunt o clasã <strong>de</strong> agenþi terapeutici cesunt utilizaþi ºi în tratamentul MM, în asociere cuchirurgia tumorii. Cele mai utilizate scheme <strong>de</strong>tratament includ terapia cu Interferon. Alte terapii90
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereActualitãþi terapeutice P 39-P 46imunomodulatorii sunt: cu interleukine, cu anticorpimonoclonali, vaccinuri (realizarea unui vaccin eficientîmpotriva MM constituie un subiect <strong>de</strong> studiu).Rezultate bune s-au obþinut în terapia MM stadiul III ºiIV cu Ipilimumab, un anticorp monoclonal ce se leagã <strong>de</strong>CTLA – 4 (antigenul 4 asociat limfocitului T citotoxic).Prezenþa aceastei molecule (CTLA – 4) joacã un rol foarteimportant în modularea rãspunsului imun, având efecteimunosupresoare. Ipilimumab prin acþiunea antiCTLA –4 susþine rãspunsul imun împotriva celulelor transformateneoplazic.Aflate încã în perioadã <strong>de</strong> studiu tratamentele genicenumite “antisense therapy” vizeazã o grupã mai largã <strong>de</strong>neoplazii, inclusiv melanomul malign.Prin prisma acestor observaþii vom prezenta un up-dateal tratamentelor imunomodulatoare ºi al aplicabilitãþiiacestora în tratamentul MM.P46LIGHT THERAPY SYSTEM (BIOPTRON), POSIBILÃTERAPIE LOCALÃ COMPLEMENTARÃÎN UNELE AFECÞIUNI CUTANATEIrina Stoicescu, Laura Simona Ianoºi, Alina Maria Vîlcea,Mariana Mãdãlina DumitraºcuUniversitatea <strong>de</strong> Medicinã ºi Farmacie Craiova, Clinica DermatologicãAutoarele au încercat ºi au reuºit sã înlocuiascã folosireaterapiilor locale convenþionale cu utilizarea radiaþiilor(terapia luminii) produse <strong>de</strong> aparatul BIOPTRON(Zepter) pe un lot format din 29 <strong>de</strong> pacienþi (10 cupsoriazis, 7 cu acnee polimorfã juvenilã, 6 cu eczemaatopicã, 1 cu veruci plane ale feþei ºi mâinilor ºi 5 cuulcere venoase <strong>de</strong> gambã.Dupã expunerea caracteristicilor tehnice ºi a modului <strong>de</strong>funcþionare a aparatului BIOPTRON, sunt expuserezultatele obþinute.În paralel cu ºedinþele <strong>de</strong> iluminare localã toþipacienþii au beneficiat <strong>de</strong> medicaþia generalã specificãfiecãreia dintre afecþiuni ºi <strong>de</strong> regimul igieno-dieteticcorespunzãtor.Rezultatele au fost satisfãcãtoare: leziunile pacienþilor cupsoriazis albindu-se dupã 8-12 expuneri, cazurile cuacnee rãspunzând favorabil dupã 5-7 ºedinþe, copiii cueczema atopicã dupã 3-5 expuneri, pacienta cu veruciplane dupã 7 ºedinþe iar bolnavii cu ulcere dupã 15-20 <strong>de</strong>ºedinþe.În concluzie apreciem cã:– metoda fiind neinvazivã, uºor <strong>de</strong> aplicat ºireconfortantã pentru pacienþi aceºtia o acceptã cuplãcere;– rezultatele obþinute sunt încurajatoare ºi <strong>de</strong> duratã;– aceastã terapie meritã a fi încercatã ºi în alte afecþiunicutanate.VARIAP47TUBERCULOZA CUTANATÃ TARDIVDIAGNOSTICATÃ – PROBLEME DE DIAGNOSTICGabriela Dodan, L. Chiritescu, Irina Netcu, R. Ne<strong>de</strong>lcu, GabrielaCatanã, M. Costache, D. ForseaClinica I Dermatologie, Spitalul Colentina, BucureºtiTuberculoza cutanatã prezintã un spectru larg <strong>de</strong>manifestãri clinice care <strong>de</strong>pind <strong>de</strong> sursa infecþiei ºistatusul imun al gaz<strong>de</strong>i.Forma cea mai frecventã o reprezintã lupusul vulgar, oforma post-primarã, paucibacilarã, progresivã, ce aparela indivizii cu imunitate mo<strong>de</strong>ratã ºi sensibilitatecrescutã la tuberculinã.Prezint cazul pacientei I. M. în vârstã <strong>de</strong> 79 <strong>de</strong> ani,internatã pentru leziuni polimorfe cu papulo-nodulieritemato-bruni, confluaþi într-o masã vegetantã cu zoneulcerate la nivelul pirami<strong>de</strong>i nazale ºi plãci eritematobrune,infiltrate, cu contur serpiginos, cu zone plancicatricialeºi ulcerate la nivelul obrajilor.Boala a <strong>de</strong>butat în urmã cu 11 ani cu leziuni la nivelulmucoasei nazale ºi distrucþia cartilajului nazal, fiindiniþial interpretatã ca ºi granulomatoza Wegener.Examenul histopatologic este sugestiv pentru lupusvulgar, fãrã bacili acid-alcoolo-rezistenþi pe coloraþiaZiehl-Neelson.Cazul este impresionant prin evoluþia în<strong>de</strong>lungatã <strong>de</strong>11 ani fãrã diagnostic ºi tratament, <strong>de</strong>butul la nivelulmucoasei nazale care a pus probleme <strong>de</strong> diagnostic ºiprin rãspunsul rapid la tratamentul tuberculostatic.P48ASPECTE HISTOPATOLOGICEÎN SCABIA NORVEGIANÃI. Brihan, Denisa Kovacs, Dana Puºcaºiu, F. Bene<strong>de</strong>k,M. PuºcaºiuFacultatea <strong>de</strong> Medicinã ºi Farmacie Ora<strong>de</strong>aScabia norvegianã, <strong>de</strong>numitã ºi scabie crustoasã, este oformã rarã a scabiei comune, în care tegumentul einfestat cu mii pânã la milioane <strong>de</strong> paraziþi. Prin aspectulsãu diseminat la nivelul întregului corp, inclusiv al feþeiºi prezenþa crustelor pe leziuni, duce <strong>de</strong> multe ori, la ointerpretare eronatã a diagnosticului. Aspectele cliniceridicã probleme <strong>de</strong> diagnostic diferenþial cu eczemadiseminatã, psoriazisul, <strong>de</strong>rmatita atopicã, diskeratozafolicularã Darier. Biopsia cutanatã ºi examenulhistopatologic reprezintã elementul esenþial pentruconfirmarea diagnosticului.91
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereVaria P 47-P 102Prezentãm în imagini cazul unei paciente <strong>de</strong> 33 <strong>de</strong> ani culeziuni diseminate la nivelul corpului, feþei ºi scalpului,la care elementul cheie pentru confirmarea diagnosticuluia fost examenul histopatologic. Acesta evi<strong>de</strong>nþiazãmici vezicule în stratul cornos care conþin parazitul<strong>de</strong>generat, impregnat pe alocuri cu calciu, care conferãbazofilie, spongiozã bazalã, proces inflamator la nivelulpapilelor <strong>de</strong>rmale ºi focal, microabcese superficiale.Concluzii: chiar ºi în cadrul unei afecþiuni <strong>de</strong>rmatologicerelativ simplã, cum este scabia, biopsia cutanatã ºiexamenul histopatologic constituie un element esenþialpentru precizarea diagnosticului.P49KERATODERMII PALMOPLANTAREDorina Popescu, ªt. Popescu, I. Florea, Dana UngureanuCraiovaKerato<strong>de</strong>rmiile palmoplantare sunt un grup <strong>de</strong> afecþiunicaracterizate prin îngroºarea anormalã a stratului cornos<strong>de</strong> la nivelul plantelor ºi palmelor. Histopatologic,stratul cornos este foarte îngroºat <strong>de</strong>pãºind grosimeaepi<strong>de</strong>rmului.În funcþie <strong>de</strong> etiopatologie ºi <strong>de</strong> aspectul clinic,Kerato<strong>de</strong>rmiile palmoplantare se împart în mai multetipuri:Kerato<strong>de</strong>rmii palmoplantare simptomatice- <strong>de</strong> origine mecanicã, infecþioasã (lueticã, blenoragicã,chamidia, sarcoptes), toxicã, secundarã unor<strong>de</strong>rmatoze (psoriazis, eczemã, micoze, pitiriazis rubrapilar, eritro<strong>de</strong>rmie).Kerato<strong>de</strong>rmii palmoplantare familiale- izolate, difuze ( boala Thost-unna, boala Meleda, boalaPapillon-Lefevre, boala Greither) sau circumscrise(boala Besnier, boala Brauer-Busch-Fischer);Kerato<strong>de</strong>rmii palmoplantare asociate altor boli genetice(Sindromul Franceschetti – Jadassohn, pahionichiacongenitalã, diskeratoza congenitalã, hiperkeratozaepi<strong>de</strong>rmoliticã).Kerato<strong>de</strong>rmii palmoplantare idiopatice- <strong>de</strong> climateriu, <strong>de</strong> sarcinã, paraneoplazicã.Dacã la Kerato<strong>de</strong>rmiile palmoplantare simptomaticetratamentul corect al cauzei duce la ameliorarea ºi înfinal vin<strong>de</strong>carea leziunilor palmoplantare, la Kerato<strong>de</strong>rmiilepalmoplantare familiale tratamentul este <strong>de</strong>cepþionant,leziunile putând fi doar ameliorate sauvin<strong>de</strong>cate temporar pentru a recidiva în mod automatdupã o perioadã variabilã <strong>de</strong> timp.Etretinatul este singurul medicament care în formelegrave permite bolnavului sã ducã o viaþã aproapenormalã.Ameliorarea leziunilor se face ºi cu tratament local cukeratolitice, acid retinoic ºi uree în pansamente oclusive.Sunt prezentate mai multe cazuri <strong>de</strong> Kerato<strong>de</strong>rmiipalmoplantare simptomatice ºi familiale.P50URTICARIE COLINERGICà – PREZENTARE DE CAZFlorentina Ghiorghe*, Brînduºa Petruþescu*, Antonia Antonie*,Roxana Silvia Bumbãcea**, C. Giurcãneanu*** Spitalul Clinic Universitar <strong>de</strong> Urgenþã Elias – Bucureºti** U.M.F. „Carol Davila“ BucureºtiUrticaria colinergicã este o formã <strong>de</strong> urticarie fizicalã<strong>de</strong>clanºatã <strong>de</strong> creºterea temperaturii centrale a corpului.Reprezintã 30% din urticariile fizicale ºi este maifrecventã la adolescenþi ºi adulþii tineri.Prezentãm cazul pacientului S.N. în vârstã <strong>de</strong> 58 <strong>de</strong> ani,cu istoric familial <strong>de</strong> anafilaxie la veninul <strong>de</strong> himenoptereºi antece<strong>de</strong>nte personale <strong>de</strong> urticarie recurentã<strong>de</strong>clanºatã <strong>de</strong> efortul fizic, expunerea la soare ºitranspiraþie, cu <strong>de</strong>but în urmã cu un an. În condiþii <strong>de</strong>efort fizic intens asociat cu expunere la soare a prezentatºi angioe<strong>de</strong>m al buzei superioare. Investigaþiile paracliniceefectuate au evi<strong>de</strong>nþiat o uºoarã citolizã hepaticãiar probele inflamatorii, parazitologice, C3 ºi C4 au fostîn limite normale. Testul <strong>de</strong> provocare la efort a fostpozitiv. Sub tratament antihistaminic anti-H1 s-a obþinutremisia rapidã ºi totalã a simptomatologiei.Particularitãþile cazului sunt reprezentate <strong>de</strong> <strong>de</strong>butulbrusc al afecþiunii la o vârstã înaintatã, asocierea cuangioe<strong>de</strong>mul ºi rãspunsul rapid la tratamentul antihistaminicanti-H1.CHOLINERGIC URTICARIA – CASE REPORTCholinergic urticaria is a type of physical urticariatriggered by increased central body temperature. It isfrequent in teenagers and young adults.We present a case of a 58-year-old, with a family historyof anaphylaxis to hymenoptera venom and personalhistory of recurrent urticaria, frequently associated withexercise, exposure to sun and sweat, with his <strong>de</strong>but ayear ago. He presented angioe<strong>de</strong>ma of the upper lip, inconditions of intense exercise associated with sunexposure. The laboratory investigations performedshowed slightly elevated liver enzymes and inflammatorymarkers, parasitological , while C3 and C4 werewithin normal limits. The reproduced test by exerciseswas positive. Anti-H1 antihistamine treatment achievedrapid and complete remission of symptoms.Particularities of the case are sud<strong>de</strong>n onset of the diseasein old age, association with angioe<strong>de</strong>ma and rapidresponse to anti-H1 antihistamine treatment.92
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereVaria P 47-P 102P51DERMATITA ALERGICà DE CONTACT FACIALÖ PREZENTARE DE CAZAndra Muscalu, Cristina Þîbîrnã, Adina Dobriþoiu, C. Belmega,Rozalia OlsavszkySpitalul Colentina, Bucureºti, Clinica I DermatologieDermatita <strong>de</strong> contact produsã <strong>de</strong> cosmetice este frecventîntâlnitã, având în ve<strong>de</strong>re numeroasele produse aplicatezilnic <strong>de</strong> majoritatea persoanelor pe piele, pãr ºi scalp.Femeile sunt afectate mai <strong>de</strong>s <strong>de</strong>cât bãrbaþii, iar cele maiafectate grupe <strong>de</strong> vârstã sunt adolescenþii ºi persoanele<strong>de</strong> vârstã mijlocie.Parfumurile sunt printre cei mai întâlniþi alergeni.Prezentãm cazul unei paciente <strong>de</strong> 46 <strong>de</strong> ani cu <strong>de</strong>rmatitaalergicã <strong>de</strong> contact la nivelul feþei cauzatã <strong>de</strong> Balsamul<strong>de</strong> Peru, dupã folosirea unui nou produs cosmetic cufactor <strong>de</strong> protecþie solarã.Pacienta, cu istoric <strong>de</strong> atopie ºi episoa<strong>de</strong> similare <strong>de</strong><strong>de</strong>rmatitã alergicã <strong>de</strong> contact, a efectuat patch testare cubateria standard europeanã. Reacþia la Balsam <strong>de</strong> Peru afost pozitivã la 48 ºi la 96 <strong>de</strong> ore. Toate celelalte teste aufost negative.ALLERGIC CONTACT DERMATITIS ON THE FACE– CASE REPORTCosmetic-induced contact <strong>de</strong>rmatitis is common, sincepeople may apply numerous chemicals to their skin, hairand scalp daily. Females are slightly more commonlyaffected than males, and teenagers and middle-agedadults seems to be the most common age groupsaffected.Fragrances are one of the most common allergens.We report the case of a 46-year-old woman with facialallergic contact <strong>de</strong>rmatitis due to Balsam of Peru, afterusing a new sunscreen.The patient, who presented with a history of atopy andsimilar episo<strong>de</strong>s of allergic <strong>de</strong>rmatits, was patch-testedwith the Standard European Series. The patch-testreaction to Balsam of Peru was positive at 48 and 96hours. All other patch-test results were negative.P52REACÞIILE ALERGICE CUTANATE PROVOCATEDE DERMATOCORTICOIZII.C. Lãncrãjan*, R.S. Bumbãcea*, *** Spitalul Clinic Universitar <strong>de</strong> Urgenþã Elias** U.M.F. “Carol Davila” BucureºtiDermatocorticoizii sunt medicamente antiinflamatoareºi imunomodulatoare potente folosite în tratamentulvariatelor boli cutanate cu componenþã inflamatorie.Deºi se folosesc pe scarã largã în tratamentul manifestãriloralergice, aceºtia pot provoca la rândul loralergii.Reacþiile alergice cauzate <strong>de</strong> <strong>de</strong>rmatocorticoizi sunt maifrecvent <strong>de</strong> tip hipersensibilitate tardivã, pielea fiindprincipala cale <strong>de</strong> sensibilizare. A<strong>de</strong>seori, apar reacþiiîncruciºate între diferitele tipuri <strong>de</strong> corticosteroizi.Semnele clinice nu sunt specifice, iar rezultatele testelorcutanate pot fi greu <strong>de</strong> interpretat fãcând dificildiagnosticul. Din aceastã cauzã reacþiile alergice la<strong>de</strong>rmatocorticoizi sunt frecvent subestimate.Este foarte important <strong>de</strong> recunoscut aceste manifestãri ºi<strong>de</strong> <strong>de</strong>terminat profilul <strong>de</strong> toleranþã la <strong>de</strong>rmatocorticoizipentru fiecare pacient.P53UN CAZ DE FITOFOTODERMATOZÃRamona Grigore, Alina Maria Vîlcea, A. Tsoutsis, Irina StoicescuClinica Dermatologie,U.M.F. - CraiovaFitofoto<strong>de</strong>rmatoza este un tip particular <strong>de</strong> <strong>de</strong>rmatitãfototoxicã apãrutã din cauza contactului cu unele plantecare conþin substanþe fotosensibilizante, concomitent cuexpunerea la soare. Leziunile sunt limitate la zonele cevin în contact cu planta respectivã, în special membre(mâini, antebraþe, gambe) ºi apar la 24-48 h <strong>de</strong> laexpunere. Sunt reprezentate <strong>de</strong> eritem însoþit <strong>de</strong> senzaþie<strong>de</strong> arsurã, vezicule, flictene, posibil <strong>de</strong>scuamare ºi înfinal hiperpigmentare.Autorii prezintã un caz <strong>de</strong> fitofoto<strong>de</strong>rmatozã tipicãapãrutã dupã contactul cu pãstârnac ºi expunere lasoare, insistând asupra aspectelor clinice, terapeutice ºi<strong>de</strong> profilaxie.În concluzie, diagnosticul rapid ºi corect asigurã unrãspuns terapeutic prompt ce <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong> eliminareasubstanþei fotoreactive, terapia generalã ºi localã ºiinstituirea mãsurilor <strong>de</strong> fotoprotecþie.93
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereVaria P 47-P 102P54DERMATITA DE CONTACT LA ACCESORIIVESTIMENTARE ªI PRODUSE COSMETICEPersa Ghiþulescu*, Sangar Jalal Othman**, Sumaya RoufMuhamad**, D. T. Brînzeu**, Roxana Homolka*, Irina IugaPopescu*, V. Feier*** Clinica Dermato-venerologie Timiºoara** Universitatea <strong>de</strong> Medicinã ºi Farmacie “Victor Babeº”, TimiºoaraScop: În ultimul timp se remarcã o bogatã ºi variatãgamã <strong>de</strong> produse cosmetice ºi accesorii vestimentaredisponibile pentru toate vârstele.Obiective: În acest studiu autorii prezintã experienþaClinicii Universitare <strong>de</strong> Dermatologie Timiºoara privindsensibilizarea <strong>de</strong> contact la cosmetice ºi accesoriivestimentare.Metodã: Au fost evaluaþi 103 pacienþi, predominant <strong>de</strong>sex feminin (95 paciente = 92, 23%), cu vârste între 15–50ani, cu diferite <strong>de</strong>rmatite <strong>de</strong> contact alergice (DCA),confirmate prin testare epicutanatã cu trusã standar<strong>de</strong>uropeanã sau testare cu produse cosmetice ca atare.Interpretarea rezultatelor s-a efectuat la 48–96 <strong>de</strong> ore ºi lao sãptãmânã.Rezultate: Utilizarea unor produse cosmetice <strong>de</strong>întreþinere ºi înfrumuseþare a tegumentului ºi/saupãrului au <strong>de</strong>terminat sensibilizãri <strong>de</strong> contact la 41paciente (39, 81%), cu variate aspecte clinice: eczemãfacialã 13 paciente = 31, 71%, eczema pleoapelor5 paciente = 12, 19%, cheilite 5 paciente = 12, 19%, DCAaxilara 2 paciente = 4, 88%, DCA pielea paroasã a capului5 paciente = 12, 19%, eczema mâini 10 paciente = 24,39%. Testarea epicutanatã a evi<strong>de</strong>nþiat sensibilizare laPPD (12 paciente), la colofoniu (7 paciente), balsam <strong>de</strong>Peru (7 paciente), propolis, balendula officinalis ºi laprodusele cosmetice.62 pacienþi (60, 19%), dintre care 55 (88, 71%) <strong>de</strong> sexfeminin au prezentat DCA la locul <strong>de</strong> contact cu diferitepodoabe tegumentare sau accesorii vestimentare ºisensibilizare la sulfatul <strong>de</strong> nichel 5 pacienþi (72,58%) sausimultan ºi la alte alergene (cobalt, bicromat <strong>de</strong> potasiu).Un pacient a prezentat o DCA a braþului consecutiv unuitatuaj ºi sensibilizare la parafenilendiaminã (PPD).32 pacienþi (31, 07%) din cei 103 investigaþi au raportatistoric <strong>de</strong> atopie ºi <strong>de</strong>rmatite repetate.Concluzii: Sensibilizarea <strong>de</strong> contact este prepon<strong>de</strong>rentãla sexul feminin ºi vârsta tânãrã (15-30 <strong>de</strong> ani) cuanumite preferinþe pentru bijuterii fanteziste, accesoriivestimentare, piercing.Utilizarea simultanã sau alternativã a mai multorsortimente <strong>de</strong> cosmetice poate produce la orice vârstãDCA. Pacienþii atopici prezintã un risc crescut pentruDCA.Compoziþia chimicã a cosmeticelor trebuie cunoscutã,iar produsele naturiste utilizate cu precauþie.ALLERGIC CONTACT DERMATITISTO COSMECEUTICALS, PIERCINGS,BODY ADORNMENTS AND TATTOOSBackground: The use of cosmeceuticals, piercings andbody adornments increased significantly in the lastyears.Objectives: In this study we present the experience ofthe University Department of Dermatology Timisoaraconcerning allergic contact <strong>de</strong>rmatitis (ACD) tocosmeceuticals, piercings, body adornments and tattoos.Method: We evaluated in our study 103 patients(predominantly females, 95 patients = 92, 23%), aged 15-50 with different forms of ACD. To confirm the ACDdiagnostic we used the European standard patch test kitand/or patch tests with the suspected cosmeceuticalproduct. The results were interpreted after 48, 96 hoursand after one week.Results: Different beauty and maintenance products forskin and hair sensitized 41 patients (39,81%) and causedvarious clinical aspects of ACD (face eczema: 13 patients= 31,71%; eyelids eczema: 5 patients = 12,19%; cheilitis: 5patients = 12,19%; ACD of the axillae: 2 patients = 4,88%;ACD of the scalp: 5 patients = 12,19%; hand eczema: 10patients = 24,39%. The patch tests reveled sensitizationto PPD (12 patients), colophony (7 patients), balsam ofPeru (7 patients), propolis, Calendula officinalis andcosmeceutical products.62 patients (60, 19%) of which females (88, 71%) haveACD to body adornments on the place were directcontact with the skin occurred and sensitization only tonickel sulphate (45 patients = 72, 58%) or also to otherallergens (cobalt, potassium dichromate). One patientpresented an ACD to tattoos on the arm and positivepatch test to p-phenylendiamine (PPD).32 patients from 103 reported atopy and frequent<strong>de</strong>rmatitis in the past.Conclusions: Contact sensitization occurs more often inyoung females (age 15-30) who wear body adornments,metallic accessories and piercings. The use of one ormore cosmeceutical products on the same time caninduce at any age ACD.In atopic patients, ACD is more frequently in case ofwearing piercings and metallic accessories or eatingfood items with high nickel content.The cosmetics with unknown chemical composition andnaturists products must been used with precaution.94
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereVaria P 47-P 102P55URTICARIA PIGMENTARÃ LA COPILªt Popescu, Dorina Popescu, I. Florea, Dana Ungureanu,Cezarina OanãCraiovaUrticaria pigmentarã este un tip <strong>de</strong> mastocitozã cutanatãcaracterizatã prin apariþia în copilãrie <strong>de</strong> pete pigmentarecare sub influenþa unor traumatisme fizicelocale <strong>de</strong>vin urticariene.Afecþiunea este foarte rarã ºi se întâlneºte în majoritateacazurilor la copil, afectând în mod egal cele douã sexefãrã a avea un context familial <strong>de</strong>monstrat.Boala apare <strong>de</strong> obicei în primul an <strong>de</strong> viaþã, etiologiafiind încã necunoscutã, mecanismul <strong>de</strong> producere asemnelor cutanate fiind <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> acumulareacutanatã <strong>de</strong> mastocite ºi <strong>de</strong> eliberarea <strong>de</strong> cãtre acestea <strong>de</strong>numeroºi mediatori clinici: histamina, prostaglandine,leucotriene, TNF- alfa.Clinic bolnavul prezintã o erupþie monomorfãconstituitã din macule sau maculo-papule <strong>de</strong> talievariabilã (0,1-1 cm), <strong>de</strong> culoare roºie-violacee sau brunã,numãrul leziunilor variind <strong>de</strong> la 10 pânã la sute, dândaspectul <strong>de</strong> piele <strong>de</strong> leopard. Localizarea este <strong>de</strong> obiceipe trunchi, dar pot fi atinse ºi capul ºi membrele.În faza <strong>de</strong> <strong>de</strong>but leziunile sunt pruriginoase, turgescenteºi sunt accentuate <strong>de</strong> fricþiune (semnul Darier).Evoluþia bolii este benignã, cu vin<strong>de</strong>care spontanã lapubertate.Tratamentul local cu <strong>de</strong>rmatocorticoizi calmeazãpruritul ºi amelioreazã semnul Darier.Posibilitatea evoluþiei spre o mastocitozã sistemicã(20–25% din cazuri) impune urmãrirea pacientului.Este prezentat cazul unui copil <strong>de</strong> 3 ani cu urticariepigmentarã.P56MASTOCITOZA LA COPIL: PROTOCOL DEDIAGNOSTIC PE MARGINEA UNUI CAZ CLINICCorina Bud, Floarea Sãrac, Constanþa Turda, Simona Frãþilã,Dana PuºcaºiuUniversitatea din Ora<strong>de</strong>aÎn general se recunosc trei forme comune <strong>de</strong> mastocitozãcutanatã: mastocitomul localizat, mastocitomul diseminat(urticaria pigmentarã) ºi mastocitoza difuzã.Mastocitoza la copii se împarte în forma cutanatã(nonpersistentã ºi persistentã) ºi mastocitoza sistemicã(extrem <strong>de</strong> rar). În lucrarea <strong>de</strong> faþã este <strong>de</strong>scris un mo<strong>de</strong>l<strong>de</strong> abordare clinicã ºi terapeuticã pe baza unui protocol<strong>de</strong> investigaþii. În majoritatea cazurilor <strong>de</strong> mastocitozãeste necesarã doar o verificare anualã fãrã a fi nevoie <strong>de</strong>tratament; se recomandã mãsuri preventive la indiviziicu formã sistemicã ºi simptomaticã. Terapia simptomaticãeste recomandatã doar la un numãr redus <strong>de</strong>cazuri.Acest articol se doreºte a fi un ghid pentruclinician în ce priveºte îngrijirea copilului cu mastocitozãcît ºi pentru pãrinþii acestor copii.P57PUVA-TERAPIA ÎN BOLILE DERMATOLOGICEI. Brihan, Denisa Kovacs, Simona Frãþilã, Floarea Sãrac, TurdaConstanþaFacultatea <strong>de</strong> Medicinã ºi Farmacie Ora<strong>de</strong>aRazele ultraviolete au fost <strong>de</strong> mult consi<strong>de</strong>rate ca fiindbenefice în tratamentul afecþiunilor cutanate. Fotochimioterapiaa fost introdusã <strong>de</strong> Goeckerman în 1925 întratamentul psoriazisului prin aplicarea unei pomezi <strong>de</strong>gudron înainte <strong>de</strong> expunerea la raze ultraviolete. În 1974se <strong>de</strong>monstreazã cã asocierea <strong>de</strong> 8-metoxipsoralen laUV-A provenite din surse artificiale, este o metodãeficientã în psoriazis. Asocierea topicelor din plante lairadierea solarã a fost folositã încã din vremea EgiptuluiAntic.Prezentãm experienþa proprie din Clinica Dermato-Venerologie Ora<strong>de</strong>a privind asocierea 8-metoxipsoralenuluila fototerapia cu UV-A în cazul a patruafecþiuni cutanate: psoriazis, ihtiozã congenitalã, lichenplan, prurigo cronic. Am administrat 8-metoxipsoralenîn doze <strong>de</strong> 0,6-0,8 mg/kgcorp/ºedinþã, administrat cu2 ore înainte <strong>de</strong> expunerea la UV-A, în 3 ºedinþe sãptãmânale,crescând doza cu 0,5 J/cmp/ºedinþã.Concluzie: PUVA-terapia reprezintã o metodã alternativãsimplã ºi eficientã în tratamentul unor afecþiuni<strong>de</strong>rmatologice cronice ºi rezistente la terapia clasicã.Mastocitoza se caracterizeazã prin creºterea numãrului<strong>de</strong> mastocite ºi acumularea lor în unul sau mai multeorgane.La majoritatea copiilor mastocitoza este limitatãla piele ºi a<strong>de</strong>sea trecãtoare comparativ cu cea aadultului la care este <strong>de</strong> obicei progresivã ºi sistemicã.95
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereVaria P 47-P 102P58ERUPÞIE ACTINICÃ SEZONIERÃDorina Popescu, ªt. Popescu, I. Florea, Dana Ungureanu,Cezarina OanãCraiovaPrimãvara <strong>de</strong>vreme ºi toamna târziu <strong>de</strong>rmatologulpediatru se confruntã cu un numãr crescut <strong>de</strong> consultaþiipentru o erupþie cutanatã stereotipã dispusã pe zonelefotoexpuse: faþã ºi dosul mâinilor.Sunt afectaþi <strong>de</strong> obicei copii între 5 ºi 18 ani fãrã<strong>de</strong>osebire <strong>de</strong> sex.Iniþial pacienþii prezintã leziuni eritemato-scuamoaseuscate cu sau fãrã prurit pentru ca dupã o sãptãmânãeritemul sã diminueze ºi sã lase locul unui tegumenthiperkeratozic (piele murdarã), care dupã o evoluþie <strong>de</strong>trei luni dispare spontan.Boala nu prezintã alte simptome generale sau locale iarinvestigaþiile paraclinice uzuale sunt normale.Tratamentul cu <strong>de</strong>rmatocorticoizi vin<strong>de</strong>cã leziunileîntr-o sãptãmânã.În ultimii 5 ani au fost diagnosticaþi peste 90 <strong>de</strong> pacienþi,la majoritatea erupþia recidivând mai mulþi ani la rând,primãvara ºi toamna.Erupþia este <strong>de</strong>clanºatã <strong>de</strong> lumina solarã la care seadaugã acþiunea unor factori fizici (frig, umezealã, vânt),inter-venþia unor alergeni din mediu, disfuncþiimetabolice sau infecþii microbiene/virale.Administrarea <strong>de</strong> fotoprotectoare pe zonele fotoexpusepare a preveni <strong>de</strong>clanºarea erupþiei.P59VASCULITA CUTANATÃ – VÂRFUL ICEBERGULUICristina Ruºcanu, Tatiana Niþã, C. Belmega, Rozalia Olsavszky,BucureºtiVasculita reprezintã inflamaþia peretelui vascular cudistrugerea acestuia ºi creºterea permeabilitãþii vasculare<strong>de</strong>terminând formarea <strong>de</strong> anevrisme, extravazareacelulelor sanguine ºi apariþia stenozelor. Clinic acestfenomen se traduce prin apariþia <strong>de</strong> hemoragii, ischemiitisulare sau infarctizãri ale organelor afectate. Vasculitapoate afecta orice organ variind <strong>de</strong> la forme localizate laforme sistemice foarte grave.Tegumentul reprezintã una din cele mai frecventelocalizãri ale vasculitei datoritã vascularizaþiei salebogate, expunerii la temperaturi scãzute ºi la traume ºicondiþiilor hemodinamice predispozante (hipertensiunevenoasã, stazã sanguinã la nivelul extremitãþilor).Vasculita cutanatã reprezintã o entitate histopatologicãcaracterizatã <strong>de</strong> inflamaþia transmuralã a pereteluivascular asociatã cu necroza fibrinoidã (vasculitaleucocitoclasticã). Manifestãrile clinice variazã în funcþie<strong>de</strong> tipul vaselor afectate: în vasculita vaselor mici pot fii<strong>de</strong>ntificate purpura palpabilã, urticarie, pustule,vezicule, petesii sau leziuni multiforme eritem-like, iarîn vasculita vaselor medii se pot întâlni livedoreticularis, ulcere, noduli subcutanaþi sau necrozãdigitalã. Managementul vasculitei cutanate se bazeazãpe parcurgerea a 4 paºi: confirmarea diagnosticului prinbiopsie cutanatã, evaluarea afectãrii sistemice, <strong>de</strong>terminareacauzei sau a unor eventuale asocieri (infecþii,boli inflamatorii, medicamente, neoplazie) ºi tratamentulîn conformitate cu severitatea bolii.Corelaþia clinico-patologicã în vasculite a fost studiatã înmajoritatea cazurilor din punctul <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al mediculuireumatolog în cadrul unei boli <strong>de</strong> bazã diagnosticate<strong>de</strong>ja ºi pentru care vasculita cutanatã a reprezentat ocomplicaþie evolutivã a acesteia.Abordarea vasculitei cutanate ca primã manifestareclinicã în <strong>de</strong>rmatologie reprezintã o provocarediagnosticã ºi terapeuticã. În confruntarea cu o afecþiunecare poate evolua dramatic este esenþialã notarea tuturormodificãrilor aparent nesemnificative (în anamnezã, înprezentarea clinicã ºi paraclinicã) care pot orientaclinicianul spre diagnosticul corect ºi complet.Cheia investigãrii unei vasculite cutanate îl constituie<strong>de</strong>terminarea afectãrii sistemice, afectare ce schimbãcomplet tabloul diagnostic, terapeutic ºi prognostic.În lucrarea <strong>de</strong> faþã vom prezenta vasculitele cutanateprin prisma cazuisticii proprii.P60PYODERMA GANGRENOSUM ASOCIATCU SINDROM DE OCLUZIE FOLICULARÃVirginia Chiþu, Alina Elena Cipi, Sabina Zurac, FloricaStãniceanu, D. Forsea, Dorina GiurcãneanuSpitalul Clinic Colentina BucurestiPyo<strong>de</strong>rma gangrenosum este o <strong>de</strong>rmatozã neutrofilicã,non-infecþioasã, <strong>de</strong> etiologie necunoscutã. Patergia este ocaracteristicã prezentã utilã în diagnosticare ºi înatitudinea terpeuticã localã.Se asociazã în peste 50% din cazuri cu boli inflamatoriiintestinale, artrita reumatoidã, afecþiuni hematologice ºirar cu diverticulozã, afecþiuni hepatice, artropatiapsoriazicã, spondilartropatitã, lupus eritematos ºi Sdr.Sjogren.Examenul histopatologic este nespecific, evi<strong>de</strong>nþiind unbogat infiltrat neutrofilic cu formare <strong>de</strong> abcese ºi necrozaepi<strong>de</strong>rmului supraiacent, fiind util pentru exclu<strong>de</strong>reaaltor etiologii.Vom prezenta cazul pacientului C.N., 50 ani, aflat înevi<strong>de</strong>nþa clinicii noastre <strong>de</strong> 2 ani cu sindrom <strong>de</strong> ocluziefolicularã sever ce a fost diagnosticat în martie <strong>2009</strong> cupyo<strong>de</strong>rma gangrenosum, confirmat histopatologic.96
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereVaria P 47-P 102Sindromul <strong>de</strong> ocluzie folicularã la acest pacient constãdin triadã: acnee nodulo-chisticã, hidra<strong>de</strong>nitã ºi sinuspilonidal, cu evoluþie <strong>de</strong> peste 30 <strong>de</strong> ani, fiind influenþatãdoar parþial ºi tranzitoriu <strong>de</strong> antibioterapie, ultimaschema terapeuticã fiind cu rifampicinã ºi clindamicinã.În luna martie <strong>2009</strong> pacientul s-a prezentat cu un placardinflamator perimaleolar intern stâng, bine <strong>de</strong>limitat,dureros, care în 48 <strong>de</strong> ore a abcedat apãrând o leziuneulcerativã, rotundã, anfractuoasã, cu margineaeritemato-violacee ºi leziuni satelite papulopustuloase.Pacientul acuza durere intensã localã ºi la nivelularticulaþiei gleznei, cu afectarea mersului. Aceastaleziune s-a remis sub tratament cu Medrol 0.5 mg/kgcorp ºi Diprogenta unguent topic.În luna septembrie <strong>2009</strong> pacientul s-a prezentat pentruapariþia a douã placar<strong>de</strong> ulcerative, supurative, pretibialbilateral, asociate cu durere intensã localã ºi la nivelularticulaþiilor mari învecinate. Anamnestic leziunileaveau o evoluþie <strong>de</strong> o lunã ºi apãruserã în contextuliniþierii terapiei cu Isotretinoin 30 mg/zi în alt serviciumedical.Atitudinea terapeuticã a constat în Medrol 32 mg/ziasociat cu Sulfasalazinã 2 g/zi ºi infiltraþii perilezionalcu Triamcinolon 40 mg/ml, Ciprofloxacina 500 mg x2/zi (conform antibiogramei) cu evoluþie favorabilã,spectaculoasã.P61PURPURA MACROGLOBULINEMICÃWALDENSTROMAdina ªerban, Antonela Marica, Rodica Olteanu, Dana Ionescu,M. Balea, Mihaela MoisaSpitalul Clinic Colentina, BucureºtiMacroglobulinemia Wal<strong>de</strong>nstrom este o gammopatiemonoclonalã malignã caracterizatã printr-un nivelridicat al macroglobulinei IgM, vâscozitate crescutãsericã ºi infiltrat limfoplasmocitar în mãduva osoasã.Modificãrile cutanate includ purpura (9% din cazuri),maladii buloase, papule la extremitãþi, urticarie cronicã,fenomen Raynaud, livedo reticularis ºi acrocianozã.Prezentãm cazul unui pacient în vârstã <strong>de</strong> 61 ani ce seinterneazã în clinicã pentru astenie fizicã, paresteziimembre inferioare ºi erupþie purpuricã simetricãlocalizatã distal la nivelul membrelor inferioare ºiperiombilical.Investigaþiile paraclinice au <strong>de</strong>celat valori mari aleVSH-ului, LDH-ului ºi pozitivarea factorului reumatoidºi crioglobulinelor. Imunoelectroforeza proteinelor sericecu imunofixarea indicã prezenþa paraproteinei monoclonaleIgM cu lanþuri uºoare kappa. Pentru stabilireadiagnosticului se efectueazã aspirat medular cu citologiesugestivã pentru proliferare nodularã limfoidã. Examenulhistopatologic (PBO) ºi imunohistochimic susþindiagnosticul <strong>de</strong> hiperplazie medularã reactivã. Seefectueazã biopsie cutanatã cu examen histopatologicsugestiv pentru o vasculitã leucocitoclazicã.Ecografia abdominalã a evi<strong>de</strong>nþiat splenomegalie iar laexamenul neurologic s-a constatat neuropatie senzitivomotorieperifericã.Corelând datele clinice ºi paraclinice, pacientul întruneºtecriteriile pentru macroglobulinemia Wal<strong>de</strong>nstromcu manifestãri cutanate <strong>de</strong> tip purpurã leucocitoclazicã.P62TROMBOCITOPENIA MANIFESTARE METABOLICÃÎN UNELE AFECÞIUNI DERMATOLOGICEAmalia Elena Anghel, Ilinca Nicolae, Adriana Sanda TeodoruSpitalul Clinic <strong>de</strong> Dermatovenerologie „Prof. Dr. Scarlat Longhin”,BucureºtiIntroducere. Trombocitopenia reprezintã o condiþiepatologicã importantã prin complicaþii, frecventsecundarã unei patologii sau terapii, întâlnitã înafecþiunile <strong>de</strong>rmatologice. Douã mecanisme sunt<strong>de</strong>scrise ca fiind cele mai importante respectiv scã<strong>de</strong>reaproducþiei prin implicarea mãduvei osoase hematoformatoareºi distrugerea exacerbatã trombocitarãObiectivele. Sunt reprezentate <strong>de</strong>:- <strong>de</strong>terminarea inci<strong>de</strong>nþei trombocitopeniei în afecþiunile<strong>de</strong>rmatologice;- i<strong>de</strong>ntificarea mecanismelor <strong>de</strong> apariþie a trombocitopenieiîn contextul diferitelor afecþiuni <strong>de</strong>rmatologice.Material ºi Metodã. Au fost investigaþi 10260 <strong>de</strong> pacienþiîn cadrul Spitalului Clinic <strong>de</strong> Dermatologie „Prof. Dr.Scarlat Longhin“ cu afecþiuni <strong>de</strong>rmatologice, în perioada2006-<strong>2009</strong>.Explorarea funcþiei tombocitare s-a fãcut prin <strong>de</strong>terminareanumãrului <strong>de</strong> trombocite, MPV (Mean PlateletVolume), PCT (Platelet Crit), PDW (Platelet DistributionWidth) din sânge recoltat pe K 3EDTA.Rezultate ºi Discuþii. În funcþie <strong>de</strong> principalele afecþiuni<strong>de</strong>rmatologice, pacienþii investigaþi au fost împãrþiþiastfel : lotul I – patologia autoimunã, respectiv lupuseritematos sistemic; lotul II-patologia alergologicã; lotulIII - patologia infecþioasã (bacterienã, viralã ºi micoticã);lotul IV- psoriazis ºi lotul V – patologia hepaticã, luând înconsi<strong>de</strong>rare porfiria cutanatã tardivã.• LOTUL I inclu<strong>de</strong> 1591 <strong>de</strong> pacienþi, reprezentând15,50% din total, dintre care au prezentat trombocitopeniiun numãr <strong>de</strong> 117 pacienþi, reprezentând7.35%. Mecanismul principal al acesteia este reprezentat<strong>de</strong> distrugerea exacerbatã <strong>de</strong> tip imunologicprin anticorpi anti trombocitari, cu o funcþiemedularã in<strong>de</strong>mnã, pusã în evi<strong>de</strong>nþã prin MPV, PDWcrescute la 3,83%.97
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereVaria P 47-P 102• LOTUL II inclu<strong>de</strong> 603 pacienþi cu alergo<strong>de</strong>rmie,trombocitopenia fiind evi<strong>de</strong>nþiatã la 42 dintre aceºtia,respectiv 6.96%. Mecanismul fiind aceeaºi distrugereexacerbatã <strong>de</strong> tip imunologic, cu o mãduvã hematopoieticãfuncþionalã.• LOTUL III al patologiei infecþioase a inclus 1299pacienþi, 132 dintre aceºtia prezentând trombocitopenie,(9.31%). Mecanismul trombocito-penieieste reprezentat <strong>de</strong> distrugerea trombocitarã exageratã<strong>de</strong> tip imunologic asociat infecþiilor dar ºiterapiei(cele mai multe antibiotice), astfel mãduvahematoformatoare este in<strong>de</strong>mnã cu MPV ºi PDWcrescute la 3,23%.• LOTUL IV au fost incluºi 1048 pacienþi, reprezentand10,21% din total dintre care au prezentattrombocitopenie un numãr <strong>de</strong> 49 pacienþi, reprezentând4.65%. Trombocitopenia în psoriazis este<strong>de</strong>scrisã secundar terapiei cu Metotrexat prin apariþiaaplaziei medulare ºi hipofuncþia acesteia, cu MPV ºiPDW scãzute, sau terapiei cu agenþi biologici antiTNF în acest caz mecanismul fiind cel al distrugerii <strong>de</strong>tip imunologic cu o mãduvã in<strong>de</strong>mnã.• LOTUL V a inclus 131 pacienþi dintre care auprezentat trombocitopenie un numãr <strong>de</strong> 18 pacienþireprezentând 13.7%, mecanismul fiind reprezentat <strong>de</strong>afectarea hepaticã asociatã cu scã<strong>de</strong>rea sintezei <strong>de</strong>trombopoietinã ºi afectarea trombopoiezei precum ºihipersplenismul asociat hepatopatiei cu distrugeretrombocitarã.Odatã cu ameliorarea tabloului clinic ºi refacerea în postterapie, MPV (Mean Platelet Volume) creºte înainteacreºterii numãrului <strong>de</strong> trombocite.Diagnosticul paraclinic <strong>de</strong> trombocitopenie uºor <strong>de</strong>stabilit, cu sau fãrã complicaþii asociate, trebuie astfelconsi<strong>de</strong>rat în patologia <strong>de</strong>rmatologicã, terapia precocerestabilind ordinea trombocitarã.P63ULCERAÞII ALE MUCOASEI BUCALELA O PACIENTà CU HEPATOPATIE VIRALÃCRONICà ÎN TRATAMENT CU IFN ªI RIBAVIRINêI DIAREE CRONICà REBELà LA TRATAMENTRaluca S. Costache, D.O. CostacheSpitalul Universitar <strong>de</strong> Urgenþã Militar Central, BucureºtiPrezentãm cazul unei paciente <strong>de</strong> 42 <strong>de</strong> ani, aflatã <strong>de</strong>8 luni în tratament cu peginterferon ºi ribavirina pentruhepatopatie cronicã VHC pozitivã, care <strong>de</strong>zvoltãulceraþii bucale dureroase, rebele la tratament, pe fond<strong>de</strong> diaree cronicã.Ulceraþiile au <strong>de</strong>butat dupã iniþierea tratamentului cuinterferon, ºi au fost interpretate ca leziuni <strong>de</strong> lichenplan. Tratamentul cu <strong>de</strong>rmatocorticoizi nu a datrezultatele scontate.La 7 luni <strong>de</strong> tratament pacienta prezintã diaree cronicãrebelã la tratamentul specific, cu coproculturã ºi examencoproparazitologic repetat negative.Colonoscopia, tomografia abdominalã au fost în limitenormale. Endoscopia digestivã superioarã cu aspectmacroscopic normal pânã la D2; se practicã biopsie <strong>de</strong>mucoasã duo<strong>de</strong>nalã, care aratã aspecte <strong>de</strong>finitorii <strong>de</strong>boala celiacã. Anticorpi anti gliadinã IgG ºi IgA intenspozitivi.Regimul alimentar strict aduce o ameliorare discretã atâta simptomatologiei diareice, cât ºi a leziunilor bucale.Prezentãm discuþii referitoare la oportunitatea utilizãriiDisulone în tratamentul acestei paciente, ca ºi referitoarela modularea/sistarea tratamentului hepatitei.P64ERITRODISESTEZIA PALMO-PLANTARÃINDUSà DE CAPECITABINÃRodica Sotcan, V Trifu, E Dãnãilã, Oxana Þãran, CristinaCotruþã, Marcela Poenaru, Hana Decean, Adina SãlãgeanuSpitalul Clinic <strong>de</strong> Urgenþã Militar Central „Dr. Carol Davila“ BucureºtiEritrodisestezia, numitã ºi sindromul mânã-picior, este oreacþie cutanatã toxicã particularã ºi relativ frecventãasociatã cu anumite chimioterapice.Capecitabina (Xeloda) este un agent antineoplazic oralcare genereazã 5 -fluorouracil prin intermediul enzimeitimidin fosforilaza (TP), utilizat în tratamentulcancerului metastatic colorectal ºi mamar.Raportãm cazul unei femei <strong>de</strong> 68 <strong>de</strong> ani tratatã cucapecitabinã pentru cancer <strong>de</strong> sân metastatic care a<strong>de</strong>zvoltat plãci ºi noduli eritematoºi dureroºi la nivelpalmar ºi plantar bilateral dupã al doilea ciclu chimioterapic.Turnover-ul crescut al celulelor bazale epi<strong>de</strong>rmicear putea sã le facã mai sensibile la acþiunealocalã a medicamentelor citotoxice ºi <strong>de</strong> asemenea,expresia crescutã a enzimei TP la nivelul mâinilor arputea explica apariþia sindromului mânã-picior.Aspectele histologice au fost <strong>de</strong> hidra<strong>de</strong>nitã ecrinãneutrofilicã (neutrofile dispuse în palisadã în jurul ºiinfiltrând ductele glan<strong>de</strong>lor ecrine, <strong>de</strong>generarea epiteliuluisecretor, absenþa vasculitei). Deoarece fluoropiridineleorale au un profil <strong>de</strong> administrare mult maiavantajos <strong>de</strong>cât 5-fluorouracilul intravenos, utilizarea lorva creºte, cu apariþia în consecinþã a unui spectru larg <strong>de</strong>reacþii adverse cutanate.98
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereVaria P 47-P 102P65LUPUS ERITEMATOS TUMIDUS –PREZENTARE DE CAZC. Giurcãneanu, L.G. Popa, Z. Galaczi, V. Perlea, V. VoiculescuSecþia <strong>de</strong> Dermatovenerologie, Spitalul Universitar <strong>de</strong> Urgenþã Elias,BucureºtiCu ocazia aniversãrii a 100 <strong>de</strong> ani <strong>de</strong> la prima <strong>de</strong>scriere,<strong>de</strong> cãtre E. Hoffmann, a lupusului eritematos tumidus(LET), aducem în discuþie aceastã formã rarã <strong>de</strong> lupuseritematos cronic cutanat (LEC), mult timp neglijatã <strong>de</strong>literatura <strong>de</strong> specialitate, nefiind consi<strong>de</strong>ratã <strong>de</strong>majoritatea autorilor o entitate separatã. Cercetãrilerecente au <strong>de</strong>monstrat existenþa unor diferenþe semnificativefaþã <strong>de</strong> celelalte subtipuri <strong>de</strong> LEC din punct <strong>de</strong>ve<strong>de</strong>re clinic, histopatologic, imunohistochimic ºi serologicºi au impus <strong>de</strong>finirea sa ca un subtip particular <strong>de</strong>LEC.Prezentãm cazul unui pacient în vârstã <strong>de</strong> 58 ani,internat în clinica noastrã pentru multiple plãcieritemato-violacee e<strong>de</strong>matoase, infiltrate, indurate,relativ bine <strong>de</strong>limitate, fãrã modificãri <strong>de</strong> suprafaþã,asimptomatice, dispuse la nivelul frunþii ºi regiuniimalare, persistente <strong>de</strong> aprox. 4 luni, în ciuda tratamentului<strong>de</strong>rmatocorticoid ºi fotoprotecþiei. Rezultateleexamenelor <strong>de</strong> laborator au fost în limite normale, cuexcepþia anticorpilor antinucleari pozitivi. Examenulhistopatologic a confirmat suspiciunea clinicã <strong>de</strong> LET,evi<strong>de</strong>nþiind <strong>de</strong>punere interstiþialã <strong>de</strong> mucinã. A fostinstituit tratament cu hidroxiclorochina 400 mg/zi ºimetilprednisolon în doza iniþialã <strong>de</strong> 32 mg/zi,obþinându-se ameliorare clinicã rapidã.P66LUPUS ERITEMATOS CRONICCU ALOPECIE CICATRICIALà EXTINSÃC. Belmega, D. DrãgunãSpitalul Ju<strong>de</strong>þean <strong>de</strong> Urgenþã „Sfântul Pantelimon“ FocºaniPrincipalele complicaþii ale lupusului eritematos cronicsunt cele cutanate; leziunile netratate evoluând cãtre:cicatrici cu mutilãri ale zonelor acrale, ulceraþii cronicelent vin<strong>de</strong>cabile cu posibilitatea <strong>de</strong>zvoltãrii <strong>de</strong> carcinoamespinocelulare în ariile afectate. Implicarea pieliipãroase a capului în evoluþia LEC poate fi extrem <strong>de</strong>severã cu leziuni atrofice extinse ducând la apariþiaalopeciei <strong>de</strong>finitive.Afectarea scalpului reprezintã un marker al cronicitãþiibolii, majoritatea bolnavilor având un istoric <strong>de</strong> boalã <strong>de</strong>minim 1 an.LEC la nivelul scalpului apare mai frecvent la pacienþiicu lupus eritematos discoid ºi mai ales la femeile din<strong>de</strong>cada a treia <strong>de</strong> viaþã.Prezentãm cazul unui pacient în vârstã <strong>de</strong> 65 <strong>de</strong> ani cuplãci eritematoase atrofo-cicatriciale, cu zone hipo- ºihiperpigmentare ºi teleangiectazii pe suprafaþã (aspectpoikilo<strong>de</strong>rmic), localizate la nivelul feþei (obraji, nas).Unele leziuni sunt uºor infiltrate ºi acoperite pe alocuri<strong>de</strong> scuame fine a<strong>de</strong>rente. Ceea ce frapeazã este prezenþaunor plãci alopecice atrofo-cicatriciale extinse ce afecteazãaproape în totalitate scalpul (regiunea frontoparietalã,regiunile temporale).Debutul afecþiunii a fost în urmã cu aproximativ 10 ani,însã pacientul nu a urmat nici un tratament, ignorându-ºi în totalitate boala. S-a instituit tratament cu antimalariceºi corticoizi topici pe leziunile active <strong>de</strong> lanivelul feþei. Evoluþia leziunilor este staþionarã, în acestcaz prognosticul estetic rãmânând rezervat.P67OBSERVAÞII CLINICO-BIOLOGICE ÎNTR-UNCAZ DE LUPUS ERITEMATOS SISTEMICMiriam Jumanca*, Roxana Homolka*, Persa Ghiþulescu*,V. Feier**, Irina Iuga Popescu*, Lavinia Oros***, Rym Ben Hadid*.* Clinica <strong>de</strong> Dermato-Venerologie Timiºoara** Facultatea <strong>de</strong> Medicinã ºi Farmacie „Victor Babeº“ Timiºoara*** Cabinet <strong>de</strong>rmatologic MedicoverIntroducere: Lupusul eritematos sistemic (LES) e oafecþiune în care celulele ºi þesuturile sunt lezate prin<strong>de</strong>punerea <strong>de</strong> autoanticorpi patogeni ºi complexeimune, înregistrând modificãri cutanate, viscerale ºiimunologice.Prezentare <strong>de</strong> caz: Autorii raporteazã cazul uneipaciente <strong>de</strong> 36 ani cu LES cu o evoluþie ondulantã <strong>de</strong>14 ani, marcatã <strong>de</strong> remisiuni ºi exacerbãri în cadrulafectãrii progresive pluriviscerale.Pacienta prezintã un tablou clinic instalat treptat, culeziuni faciale eritemato-e<strong>de</strong>matoase, violacee, discretãhiperkeratoza, leziuni atrofo-cicatriciale pe toraceleposterior, alopecie la nivelul cefei ºi leziuni eritematoe<strong>de</strong>matoase,cianotice la nivelul mâinilor, însoþite <strong>de</strong>fenomene Raynaud, care ulterior se complicã cuonicoliza, amputaþii parþiale ale <strong>de</strong>getelor 2 ºi 3 <strong>de</strong> lamâna stângã, retracþie în flexie a <strong>de</strong>getelor ºi impotenþafuncþionalã parþialã.Analizele <strong>de</strong> laborator evi<strong>de</strong>nþiazã anemie cu valorivariabile Hb (9,2-12,5%), leucocite (3000-5800), trombocite(80.000-180.000) ºi VSH(27-40 mm/h), PCR +, teste<strong>de</strong> fagocitozã modificate, celule lupice prezente curozete lupice ºi microincluzii ADN, anticorpi DNA dcpermanent prezenþi (300-809ui/ml), Ac anti-Sm, Ac anti-RNP, Ac anti-Ro (SS-A), Ac anti Jo – pozitivi.99
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereVaria P 47-P 102În evoluþie s-au inserat diverse infecþii cutanate, infecþiiurinare, poliserozitã TBC ºi o scã<strong>de</strong>re pon<strong>de</strong>ralã marcatã(14kg). Gravitatea bolii este corelatã cu afectarea renalã(proteinurie periodicã), cardiaca (HTA gr II), neurologicã(cu afazie motorie consecutiv unor ischemii punctiformeîn zona cortico-subcorticalã frontal stânga ºi temporal) ºiarticularã.Sub tratamentul corticoterapic (Prednison, Celestone ºiDexametazona), antagoniºti ai receptorilor H2, local<strong>de</strong>rmato-corticoizi ºi fotoprotecþie, evoluþia bolii estestaþionarã.Concluzii: Având în ve<strong>de</strong>re natura cronicã a acesteiafecþiuni, ce implicã o terapie continuã, concomitent cuevoluþia progresivã a bolii, indicele <strong>de</strong> calitate al vieþiipacientei este scãzut în raport cu simptomele, funcþiafizicã, munca ºi rolul funcþional, interacþiunile sociale,starea psihologicã ºi efectele secundare ale tratamentului.Calitatea vieþii în ceea ce priveºte starea <strong>de</strong> sãnãtate apacienþilor cu LES este consecinþa netã a acestei boli ºitratamentului asupra percepþiei pacientului, privindcapacitatea sa <strong>de</strong> a avea o viaþã <strong>de</strong>plinã ºi utilã.CLINICAL AND BIOLOGICAL OBSERVATIONSIN A SYSTEMIC LUPUS ERYTHEMATOSUSCASEIntroduction: Systemic lupus erythematosus (SLE) is adisease in which the cells and the tissues are affected bythe <strong>de</strong>posits of pathogenic auto antibodies and immunecomplexes, recording cutaneous, visceral andimmunological modifications.Case presentation: The authors report the case of a 36year patient with SLE with a progressive evolution of 14years, marked by remissions and flares within theplurivisceral progressive affection. The patient presentsa gradual evolution, with erythematosus an<strong>de</strong><strong>de</strong>matosus facial lesions, with violet colour, discretehyperkeratosis, atropho-cicatricial lesions on theposterior thorax, alopecia at the nape level an<strong>de</strong>rythematosus-e<strong>de</strong>matosus, cyanotic lesions on thehands, accompanied by Raynaud phenomenon, whichlater on has been complicated by onycolysis, partialamputations of 2 nd and 3 rd fingers on the left hand,retraction in flexion of the fingers and partial functionalimpotence. The laboratory analyses show anaemia withvariable haemoglobin values (9.2 – 12.2 %), white bloodcells (3000 – 5800), platelets (80000 – 180000) and ESR (27– 40 mm/h), CRP +, modified phagocytosis tests, lupuscells present with lupus rosettes and DNA microinclusions,permanent DNA ds antibodies present (300 –809 ui/ml), anti-Sm, anti-RNP, anti-Ro (SS-A), anti-Joantibodies – positive. During the evolution, cutaneousinfections, urinary infections, tuberculous polyserositisand a serious loss of weight (14 kg) have appeared. Theseverity of the disease is correlated with the renalaffection (periodic high level of proteins in the urine),cardiac affection (2 nd <strong>de</strong>gree ABP), neurological affection(with motoric aphasia subsequent to some punctiformischemia in the cortico-subcortical area in the front leftand in the temporal si<strong>de</strong>s) and joints affection. Un<strong>de</strong>r thecorticosteroid treatment (Prednisone, Celestone andDexametazone), antagonists of receptors H2, local<strong>de</strong>rmatocorticoids and photo-protection, the evolutionof the disease is stationary.Conclusions: Consi<strong>de</strong>ring the chronic nature of thisdisease, which involves a continuous therapy,concomitant with the progressive <strong>de</strong>velopment of thedisease, the in<strong>de</strong>x of life quality of these patients is lowin relation with the symptoms, physical function, workand functional role, social interaction, psychologicalstatus and secondary effects of the treatment. Lifequality in health terms of the patients with SLE is the netconsequence of this disease and treatment on the patientperception, on the ability to have a full and useful life.P68SCLERODERMIA LINIARÃ FRONTALÃFloarea Sãrac, Cristina Cãlin, Corina BudFacultatea <strong>de</strong> Medicinã ºi Farmacie Ora<strong>de</strong>a, Clinica Dermato-VenerologieSclero<strong>de</strong>rmia liniarã se caracterizeazã printr-o bandãscleroasã liniarã, unicã ºi unilateralã, cu localizare lanivelul membrelor , frunþii ( cunoscutã sub numele <strong>de</strong>sclero<strong>de</strong>rmie „en coup <strong>de</strong> sabre” sau „în loviturã <strong>de</strong>sabie”) sau toracelui anterior..Spre <strong>de</strong>osebire <strong>de</strong> sclero<strong>de</strong>rmia în plãci (alãturi <strong>de</strong> carepoate coexista) în sclero<strong>de</strong>rmia liniarã afectarea pieliieste mult mai profundã .În localizãrile frontale, leziunea cutanatã este atroficã ,<strong>de</strong>primatã , dispusã paramedian, <strong>de</strong>terminând înevoluþie o alopecie cicatricialã a pielii pãroase a capului,a sprâncenei precum ºi hemiatrofie facialã.În lucrare sunt prezentate 2 cazuri <strong>de</strong> sclero<strong>de</strong>rmiefrontalã „în loviturã <strong>de</strong> sabie” la o pacientã <strong>de</strong> 48 <strong>de</strong> anicu <strong>de</strong>but la vârsta <strong>de</strong> 32 ani ºi la o pacientã <strong>de</strong> 34 <strong>de</strong> anicu <strong>de</strong>but la vârsta <strong>de</strong> 26 ani. În ambele cazuri leziunilesunt situate paramedian ºi constau în afectãri profun<strong>de</strong> ategumentului, care este sclero-cicatricial, fixat <strong>de</strong>þesuturile subjacente. Prima pacientã, cu o evoluþie maiîn<strong>de</strong>lungatã a afecþiunii prezintã ºi modificãri alecorticalei osoase (hiperostozã liniarã <strong>de</strong>nsã).Am consi<strong>de</strong>rat importantã comunicarea acestor cazuri,datoritã localizãrii relativ rare a sclero<strong>de</strong>rmiei în aceastãregiune precum ºi datoritã leziunilor clinice care sunt<strong>de</strong>stul <strong>de</strong> impresionante.100
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereVaria P 47-P 102P69MORFEE GENERALIZATÖ ASPECTE TERAPEUTICEAlina Elena Cipi, V. Chiþu, M. Pârvu, S. Zurac, A. Maxim,D. Giurcãneanu, D. ForseaSpitalul Clinic Colentina BucureºtiEste o afecþiune rarã, idiopaticã, <strong>de</strong> 3 ori mai frecventã lafemei, cu peak <strong>de</strong> inci<strong>de</strong>nþã în <strong>de</strong>ca<strong>de</strong>le III ºi IV <strong>de</strong> viaþã.Aspectul patologic este i<strong>de</strong>ntic cu cel din morfeealocalizatã, în fazele incipiente existând un infiltratinflamator cu limfocite, histiocite ºi plasmocite în <strong>de</strong>rmºi þesutul subcutanat, ulterior acesta fiind înlocuit cuþesut conjunctiv hialinizat.Debutul cel mai a<strong>de</strong>sea este insiduos, la nivelultrunchiului, prin plãci asemãnãtoare celor din morfeealocalizatã, ulterior leziunile ating dimensiuni semnificative,inelul liliachiu fiind dificil <strong>de</strong> observat sau chiarabsent.Principalele arii afectate sunt trunchiul, sânii, abdomenulsi coapsele. Afecþiunea poate fi extrem <strong>de</strong> extinsãputând prin<strong>de</strong> aproape întregul tegument ºi creândconfuzii cu scleroza sistemicã.Starea generalã a pacienþilor este în general bunã, <strong>de</strong>ºimulþi dintre pacienþi suferã <strong>de</strong> artralgii (coate, genunchi,mâini) ºi arsuri severe. Contractura poate sã aparã lanivelul membrelor, care <strong>de</strong>vin subþiri ºi indurate. Încadrul bolii se pot întâlni: sindrom inflamator, eozinofilie,scã<strong>de</strong>rea fracþiunii C3 a complementului, Ac antiADNmc, si mult mai rar Ac antiADNdc, Ac antiScl 70.Evoluþia pacienþilor este imprevizibilã, existând pacienþila care leziunile involueazã în 3-5 ani, iar la alþi pacienþileziunile se pãstreazã active zeci <strong>de</strong> ani.Vom prezenta cazul unei paciente <strong>de</strong> 67 ani , caucazianã,cu morfee generalizatã cu evoluþie <strong>de</strong> 6 luni la care s-aobþinut o îmbunãtãþire spectaculoasã a rãspunsuluiterapeutic dupã adãugarea la terapia cu Metotrexat15mg/sãptãmânã a fototerapiei UVA, UVB ºi colquicinei1mg/zi. Menþionãm cã dupã primele 4 luni <strong>de</strong> tratamentcu Metotrexat leziunile au continuat sã se extindã, auapãrut leziuni noi la nivelul toracelui posterior, calitateavieþii pacientei a scãzut din cauza arsurilor, artralgiilor sicontracturii în semiflexie a antebraþelor. Asociereacolquicinei ºi fototerapiei cu ocazia spitalizãrii în secþia<strong>de</strong> <strong>de</strong>rmatologie a adus o ameliorare spectaculoasã,rapidã, dupã douã luni <strong>de</strong> tratament leziunile <strong>de</strong> petoracele posterior au dispãrut, induraþia abdomenului,sânilor si gambelor s-a ameliorat izbitor, calitatea vieþiipacientei s-a îmbunãtãþit.P70EVOLUÞIE CLINICà IMPREDICTIBILà ÎNTR-UNCAZ DE SCLERODERMIE SISTEMICÃRoxana Homolka*, Sangar Jalal Othman**, Sumaya RoufMuhamad**, Persa Ghiþulescu*, Lavinia Oros***,D.T. Brânzeu**, V. Feier*** Clinica <strong>de</strong> Dermatologie Timiºoara** Universitatea <strong>de</strong> Medicinã ºi Farmacie “Victor Babeº” Timiºoara*** Cabinet Medicover TimisoaraIntroducere: Sclero<strong>de</strong>rmia sistemicã progresivã este oafecþiune produsã probabil prin mecanisme autoimune,caracterizatã prin scleroza tegumentarã ºi infiltraþietegumentarã difuzã, asociate cu afectarea organelorinterne.Prezentare <strong>de</strong> caz: Autorii prezintã cazul unei femei învârstã <strong>de</strong> 50 <strong>de</strong> ani care a fost diagnosticatã cusclero<strong>de</strong>rmie sistemicã în 1993 cu complicaþii sistemicedin anul 2000 (esofagitã, osteolizã falange <strong>de</strong>gete II, III,IV ºi fibrozã pulmonarã). Întrerupe corticoterapia ºiazathioprinum în 2004 ºi se interneazã în clinica noastrãcu o formã avansatã a bolii. La examenul obiectivpacienta prezintã la nivelul feþei: pliuri radiare în jurulcomisurii bucale, buze subþiri, sprâncene efilate, zone <strong>de</strong>alopecie difuze, tegumentul este <strong>de</strong> culoare galbenceratã,cu pliuri mici absente, cu piele imobilã, a<strong>de</strong>rentãla planurile profun<strong>de</strong>, aspect <strong>de</strong> “icoanã bizantinã”,leziuni sclero-vitiliginoase la nivelul maleolelor lateraleºi membrelor superioare, fixarea în flexie a <strong>de</strong>getelormâinilor bilateral, cu autoamputarea falangei distale <strong>de</strong>la nivelul <strong>de</strong>getelor II, III mâna dreaptã ºi anchilozefalange distale mâini, cifozã toracalã, torace astenic,tulburãri severe <strong>de</strong> <strong>de</strong>glutiþie, <strong>de</strong>nutriþie severã (G = 36kg, I = 152 cm), incontinenþã urinarã ºi fecalã, ROTîncetinite. Investigaþiile paraclinice relevã: disfuncþieventilatorie restrictivã severã, osteoporozã severã cu lizamarelui trohanter bilateral, litiazã renalã dreaptã,diskinezie duo<strong>de</strong>nalã cu stazã.Analizele <strong>de</strong> laborator relevã: anemie carenþialã,trombocitozã, VSH 74 mm/h, hipereozinofilie, uree4 mg%, LDH 192 U/L, în rest valori normale aleanalizelor <strong>de</strong> laborator.S-a instituit tratament cu corticoterapie oralã subprotecþie gastricã, azathioprinum 100 mg, vitamine grupB, vitamina E, 300 mg fracþiune insaponificabilã <strong>de</strong> ulei<strong>de</strong> avocado pe zi ºi local <strong>de</strong>rmatocorticosteroizi cuevoluþia staþionarã a afecþiunii.Discuþii: Pacienta cunoscutã cu sclero<strong>de</strong>rmie sistemicã<strong>de</strong> aproximativ 16 ani, cu tratament ºi dispensarizarediscontinuã se prezintã în clinica noastrã cu un tablouagravat al afecþiunii. Aceastã afecþiune are un caracterprogresiv, iar în evoluþie afecteazã concomitenttegumentul ºi organele interne: cordul, rinichiul,plãmânul, tractul digestiv, oasele, muºchii, vasele <strong>de</strong>sânge ºi sismul nervos, motiv pentru care trebuie urmatun tratament complex ºi <strong>de</strong> duratã.101
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereVaria P 47-P 102Concluzii: Nu existã un remediu terapeutic care sãasigure o vin<strong>de</strong>care certã a sclero<strong>de</strong>rmiilor sistemice, darcu tratament a<strong>de</strong>cvat se pot obþine remisiuni importanteºi <strong>de</strong> lungã duratã, iar supravieþuirea a crescut <strong>de</strong> la 10ani în 50% din cazuri, la 20 ani în 90% din cazuri.Conclusions: It does not exist a therapeutic remedy thatensures a certain healing of systemic sclero<strong>de</strong>rma, butwith proper treatment we can obtain an important andlong-term remissions and the survival increased from 10years (50% of cases), up to 20 years (90 % of cases).UNPREDICTABLE CLINICAL EVOLUTIONIN A CASE OF SYSTEMIC SCLERODERMAIntroduction: Progressive systemic sclero<strong>de</strong>rma diseaseis probably caused by autoimmune mechanisms and it ischaracterized by skin sclerosis and diffuses skininfiltration associated with internal organs damage.Case presentation: The authors present the case of a 50years old woman who was diagnosed with systemicsclero<strong>de</strong>rma in 1993, with systemic complicationsbeginning with the year 2000 (esophagitis, phalanxesosteolysis of fingers II, III, IV and pulmonary fibrosis). In2004 the patient interrupts the corticosteroid andazathioprinum therapy, at the moment the patient ishospitalized in our clinic with an advanced form of thedisease. On physical examination the patient had at theface level: radial crinkle around oral commissure, thinlips, eyebrows hair loss, areas of diffuse alopecia, skincolor is yellow-waxed, with absent of the small crinkle,immobile skin which is <strong>de</strong>ep adherent to profoundplans, aspect of the face is like „Byzantine icons”,sclerosis and vitiligo lesions at the lateral malleolus andupper limb level, flexion fixing of bilaterally handfingers with auto-amputation of distal phalanxes fromthe fingers II, III of the right hand and distal ankylosis ofhands phalanxes, chest kyphosis, asthenicus thorax ,severe swallowing disor<strong>de</strong>rs, severe <strong>de</strong>nutrition (W = 36kg, H = 152 cm), urinary and faecal incontinence, slowerosteo-tendinous reflexes. Paraclinical investigationsrevealed: severe restrictive ventilation dysfunction,severe osteoporosis with bilateral greater trochantericlysis, right kidney stones and duo<strong>de</strong>nal dyskinesiastasis.Laboratory analysis revealed: pluri-<strong>de</strong>ficiency anemia,thrombocytosis, ESR 74 mm/h, hypereosinophilia, urea4 mg%, lactate <strong>de</strong>hydrogenase192 U/L, otherwisenormal laboratory values.It has been established a treatment with oralcorticosteroids and gastric protection, azathioprinum100mg; vitamins group B, vitamin E, 300 mg fraction ofavocado oil per day and local <strong>de</strong>rmatocorticosteroidswith stationary evolution of the disease.Discussion: The patient known with systemicsclero<strong>de</strong>rma for about 16 years, with discontinuoustreatment and dispensarization, is hospitalized in ourclinic with a worse clinical picture of the disease. Thisaffection has a progressive evolution and affectssimultaneously the skin and also the internal organs:heart, kidney, lung, digestive tract, bones, muscles,blood vessels and nervous system, so these patientsmust follow a long lasting and complex treatment.P71LICHENUL SCLERO-ATROFIC CUTANAT– ABORDARE TERAPEUTICÃRoxana Ne<strong>de</strong>lcu, Gabriela Dodan, Gabriela Catanã, IrinaNetcu, Lori Vârtosu, D. ForseaSecþia I Dermatologie, Spitalul Clinic Colentina, BucureºtiLichenul sclero-atrofic (LSA) este o <strong>de</strong>rmatozã cronicãinflamatorie ce constã din plãci albe cu atrofieepi<strong>de</strong>rmicã ce pot fi localizate genital ºi extragenital.Etiologia LSA nu este cunoscutã. Au fost studiate maimulte ipoteze: geneticã, autoimunã, iritaþia localã,asociererea cu infecþia borrelianã ºi alte infecþii.Astfel, variantele terapeutice includ: tratament topic cucorticosteroizi cu potenþã foarte mare, inhibitori <strong>de</strong>calcineurinã, analogi ai vitaminei D3, tratament sistemiccu retinoizi. Alte variante terapeutice cu eficacitate mairedusã sunt: testosteron topic, PUVA, antibioticesistemic, tratament chirurgical în cazul leziunilorgenitale, º.a.Prezentãm comparativ rezultatele clinice obþinute la treipacienþi la care s-au aplicat pe zone diferite tratamentetopice variate: clobetazol, inhibitori <strong>de</strong> calcineurinã,analogi ai vitaminei D3.În concluzie, vom prezenta cele trei variante terapeuticeutilizate, în ordinea <strong>de</strong>screscândã a eficacitãþii lor:clobetazol, inhibitori <strong>de</strong> calcineurinã, analogi aivitaminei D3.P72LICHENUL SCLEROATROFIC LA O PACIENTÃ CUHEPATITÃ CU VIRUS C ªI TIROIDITÃ AUTOIMUNÃLaura Gheucã Solovãstru*, Alina Alupoaei*** Disciplina <strong>de</strong> Dermatologie, U.M.F. „Gr. T. Popa” Iaºi** Clinica Dermatologicã, Spitalul Clinic <strong>de</strong> Urgenþe “Sf. Spiridon”, IaºiLichenul scleroatrofic este o <strong>de</strong>rmatozã inflamatoriecronicã a mucoaselor ºi a pielii, <strong>de</strong> etiologie neprecizatã,fiind mai frecventã la sexul feminin cu media <strong>de</strong>butuluiîn <strong>de</strong>cada a cincea <strong>de</strong> viaþã (perimenopauzal). Afectareaprincipalã se observã la nivelul <strong>de</strong>rmului superficial,urmatã <strong>de</strong> instalarea unei atrofii cicatriceale <strong>de</strong> culoarealbã.Etiologia se presupune a fi autoimunã, totuºi neputându-seneglija ºi factorii infecþioºi (Borreliaburgdorferi), genetici sau traumatici. Se remarcãasocierea cu vitiligo, anemie pernicioasã, tiroiditã102
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereVaria P 47-P 102autoimunã, boli <strong>de</strong> þesut conjunctiv: LES, sclero<strong>de</strong>rmiesistemicã, morfee.Prezentãm cazul unei paciente <strong>de</strong> 59 <strong>de</strong> ani, din mediulurban care se prezintã cu macule alb-si<strong>de</strong>fii atrofocicatriceale,unele izolate, altele grupate, cu centrul uºor<strong>de</strong>primat localizate la nivelul toracelui posterior,membrelor inferioare, sâni ºi abdomen ºi atrofie vulvarã.Pacienta este diagnosticatã cu tiroiditã autoimunã ºihipotiroidie în tratament cu Euthyrox. În cursulinternãrii s-a <strong>de</strong>pistat ºi hepatitã cu virus C. Examenulhistopatologic a confirmat diagnosticul <strong>de</strong> lichen scleroatrofic.Tratamentul lichenul scleroatrofic constã din diversemedicaþii topice sau sistemice precum costricosteroizi,estrogeni, testosteron sau progesteron topic, inhibitori<strong>de</strong> calcineurinã topic, retinoizi oral ºi isotretinoin topic.Pacienta noastrã a primit tracolimus ºi corticosteroizitopic cu evoluþie favorabilã a leziunilor.Menþionãm implicarea mecanismul autoimun în<strong>de</strong>zvoltarea bolii, la o pacientã care prezintã asociat ºitiroiditã autoimunã ºi hepatitã viralã cu virus C.P73CIRCUMCIZIA – ÎN LICHEN SCLEROATROFIC-BALANOPREPUÞIAL (LSA)D. DrãgunãSpitalul Ju<strong>de</strong>þean <strong>de</strong> Urgenþã „Sfântul Pantelimon“ FocºaniCircumcizia - adicã tãierea împrejur a prepuþului este unritual religios obligatoriu la evrei ºi musulmani.Leziunea pentru care am efectuat circumcizia la adulteste fimoza strânsã cu tulburãri <strong>de</strong> micþiune apãrutãdupã scleroza diuzã a inelului prepuþial în lichenulscleroatrofic (L.S.A.). Circumcizia în specialitatea<strong>de</strong>rmatologicã interfereazã cu specialitãþile chirurgicalerespectiv urologia. Lichenul scleroatrofic balanoprepuþialpenian se prezintã cel mai a<strong>de</strong>sea ca sclerozã difuzã ainelului prepuþial ce poate prin<strong>de</strong> sau nu glandul ºi aredrept consecinþã o fimozã consecutivã <strong>de</strong> gra<strong>de</strong> variabilecomplicatã sau nu cu parafimozã. Unii autori consi<strong>de</strong>rãcã boala este legatã <strong>de</strong> afecþiuni autoimune iar alþicercetãtori asociazã patologia autoimunã cu ceahormonalã, în lichenul scleroatrofic. LSA poate fi socotito afecþiune premalignã ce se <strong>de</strong>zvoltã pe faþa scleroasã aprepuþului sau glandului. Se poate asocia <strong>de</strong>seori cumorfee în plãci ºi foarte frecvent cu diabetul zaharat.Material ºi metodã: studiul nostru a cuprins un lot <strong>de</strong> 16pacienþi cu LSA balanoprepuþial în vârstã <strong>de</strong> 20-76 ani peparcursul a 6 ani (2002-2008).Din totalul <strong>de</strong> 16 pacienþi 10 bãrbaþi au avut diabetzaharat tip I sau II asociat sau nu cu candidomicozecutaneo-mucoase genitale. Circumcizia s-a justificat latoþi pacienþii din studiul nostru întrucât ºi cu tratamentchirurgical (circumcizie) + antimicotic fimoza s-a remis.Rezultatele au fost foarte bune în toate cazurile cuvin<strong>de</strong>care 100% în 7-15 zile.CIRCUMCISION IN LSAThe study inclu<strong>de</strong>d 16 males,aged 18-76 years that werecircumcised in or<strong>de</strong>r to cure phimosis due to penilelichen scleroatrophicus.Among these patients 10 weresuffering from DM type lor II associated or not withgenital candidiasis. The results were very good in allcases with surgical healing in 7-15 days without localcomplications.P74DERMATOMIOZITAViorica Marinescu*, V. Trifu*, Liudmila Diaconiuc, DianaDãrãban*, Mihaela Ioniþã*, Irina Mãrgãritescu** MãdãlinaJosanu*, Cristina Alexandroiu*, Sorina Chivu** Spitalul Universitar <strong>de</strong> Urgenþã Militar Central „Dr. Carol Davila”- SecþiaClinicã Dermatologie** Centrul Medical Domina Sana BucureºtiDermatomiozita este o afecþiune cronicã, idiopaticã,caracterizatã prin slãbiciune muscularã ºi printr-oerupþie cutanatã, uneori atipicã.Comunicãm cazul unei paciente, în vârstã <strong>de</strong> 62 <strong>de</strong> ani,care s-a prezentat în clinica noastrã cu:• erupþie eritemato-e<strong>de</strong>matoasã, însoþitã <strong>de</strong> senzaþia <strong>de</strong>tensiune, localizatã periorbital ºi în regiunea frontalã;• plãci ºi placar<strong>de</strong> eritemato-violacee, imprecis <strong>de</strong>limitate,poichilo<strong>de</strong>rmice, discret infiltrate, localizatela nivelul feþelor <strong>de</strong> extensie ale membrelor superioare,inferioare ºi toracelui;• papule eritemato-violacee, izolate ºi confluate lanivelul articulaþiilor interfalangiene ºi metacarpofalangiene,bilateral.Manifestãrile cutanate au fost însoþite <strong>de</strong> asteniemuscularã, predominant la centura scapularã ºipelvianã, fãrã semne <strong>de</strong> apel din partea altor organe ºisisteme.Debutul leziunilor cutanate a fost cu 4 luni anteriorinternãrii, neînsoþindu-se <strong>de</strong> afectare muscularã, ceea cea dus la stabilirea diagnosticului greºit <strong>de</strong> eczemãcronicã.Analizele <strong>de</strong> laborator ºi investigaþiile paraclinice auarãtat creºterea transaminazelor serice (TGO 70 UI/ml),a enzimelor musculare (CPK 408 UI/ml, LDH 700UI/ml), anomalii ale EMG (potenþiale polifazicemicrovoltate, fibrilaþie <strong>de</strong> repaus, salve repetitive),modificãri histopatologice la biopsia cutanatã ºimuscularã, specifice <strong>de</strong>rmatomiozitei.Investigaþiile în ve<strong>de</strong>rea asocierii cu o neoplazie au fostnegative.103
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereVaria P 47-P 102S-a instituit tratament cu prednison 1 mg/kg corp cuscã<strong>de</strong>re progresivã, <strong>de</strong>rmatocorticoid <strong>de</strong> potenþã medie,creme emoliente.Evoluþia sub tratament a fost favorabilã.Pacienta a fost supravegheatã periodic clinic ºiparaclinic.Cazul prezentat este important prin aspectul înºelãtor alleziunilor <strong>de</strong> <strong>de</strong>but, neînsoþite <strong>de</strong> afectarea muscularã,rãspuns rapid ºi favorabil la tratament.P75STUDIU ASUPRA UNUI GRUP DE PACIENÞICARE PREZINTà DETERMINÃRI DIN SFERA O.R.L.ÎN BOLILE CUTANATE AUTOIMUNEV. O. MihãescuU.M.F. "Victor Babeº" Timiºoara, Spitalul Municipal <strong>de</strong> Urgenþã Timiºoara- Clinica D.V.Introducere. Datoritã patologiei complexe prezente încadrul bolilor cutanate autoimune ºi a numãrului mare<strong>de</strong> boli ce fac parte din aceastã categorie, am încercat sãne aplecãm în studiul nostru, asupra patologiei din sferaOto-Rino-Laringologiei.Premise ºi obiective. Ne-am propus sã analizãm datelerezultate din studiu, din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al prevalenþeisimptomatologiei din cadrul tabloului clinic al bolilorcutanate autoimune, precum ºi simptomatologia O.R.L.asociatã în mod excepþional.Cazuisticã ºi metodã. Grupul <strong>de</strong> studiu a fost format dinpacienþi internaþi în Clinicile Universitare <strong>de</strong> O.R.L.,Dermato-Venerologie ºi Nefrologie, în perioadaoctombrie 2006 - iulie <strong>2009</strong>.Rezultate. Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al entitãþilor patologiceautoimune, grupul a fost împãrþit astfel:Pemfigus vulgar - 14 cazuri, Lupus eritematos sistemic -8 cazuri, Sclero<strong>de</strong>rmie - 3 cazuri, Boalã mixtã <strong>de</strong> þesutconjunctiv - 3 cazuri, Dermatomiozitã - 3 cazuri, BoalãBehçet - 2 cazuri, Pemfigoid bulos - 1 caz, SindromSjögren - 1 caz, Granulomatozã Wegener - 1 caz, PurpurãHenoch-Schönlein - 1 caz.S-a constatat o prevalenþã mãritã a infecþiilor fungice ºimicrobiene, respectiv 10 <strong>de</strong>terminãri <strong>de</strong> candidozã oralãºi 9 <strong>de</strong> stafilococie nazalã.Concluzii. Se observã frecventa prezenþã a infecþiiloroportuniste microbiene ºi fungice pe fondul scã<strong>de</strong>riiimunitãþii gaz<strong>de</strong>i.Lipsa barierelor anatomice distincte între segmentelecãilor respiratorii superioare, permite propagarea infecþieiprin continuitate, având drept urmare întrepãtrun<strong>de</strong>reasimptomatologiei clinice ºi frecventecomplicaþii prin afectarea urechii medii, a cavitãþiibucale ºi a laringelui.P76DIFICULTÃÞI DE DIAGNOSTIC ÎNTR-UN CAZDE PEMFIGUS VULGARAndreea Merticariu, Aura Creþu, Ana-Maria Forsea,C. GiurcãneanuSpitalul Clinic Universitar <strong>de</strong> Urgenþã Elias, Secþia <strong>de</strong> DermatologieOncologicã ºi AlergologiePemfigusul vulgar este o <strong>de</strong>rmatozã buloasã autoimunãcronicã, cu afectare atât cutanatã cât ºi mucoasã, urmarea unui proces <strong>de</strong> acantolizã la nivel profund alepi<strong>de</strong>rmului.Prezentãm cazul unui pacient în vârstã <strong>de</strong> 43 <strong>de</strong> ani, cese adreseazã clinicii noastre pentru cruste groase, gãlbui,urât mirositoare la nivelul întregului scalp ºi pentruapariþia <strong>de</strong> eroziuni post bule izolate, <strong>de</strong>zvoltate întegument integru, dispuse pe piramida nazalã ºi lanivelul lizierei frontale a pãrului, pe pavilionul urechii,bilateral, pe toracele anterior, interscapulovertebral, pebraþe, pe faþa internã a coapselor ºi pe gambe, acestea dinurmã fiind acoperite cu o crustã hematicã greu<strong>de</strong>taºabilã. Se remarcã respectarea mucoaselor.Afecþiunea a <strong>de</strong>butat în urmã cu 2 ani în regiuneaoccipitalã sub formã <strong>de</strong> placar<strong>de</strong> eritematoase acoperite<strong>de</strong> pustule ºi scuame gãlbui. Pacientul a fost diagnosticatîn momentul respectiv pe baza aspectului clinic cu<strong>de</strong>rmatitã seboreicã. Sub tratament local antimicotic,leziunile se extind lent, dupã aproximativ un an ºijumãtate apãrând cruste gãlbui persistente. Seefectueazã examen bacteriologic ce indicã suprainfecþiecu stafilococ auriu, pentru care se prescrie ciprofloxacinã1 g/zi, timp <strong>de</strong> 10 zile. Începerea tratamentului într-operioadã <strong>de</strong> expunere la soare fãrã fotoprotecþie,coinci<strong>de</strong> cu apariþia <strong>de</strong> eroziuni superficiale ºi cruste,dispuse la nivelul lizierei ºi al pirami<strong>de</strong>i nazale, dar ºi cuextensia crustelor pe întregul scalp. În aceste condiþii, seridicã suspiciunea <strong>de</strong> reacþie postmedicamentoasã laciprofloxacinã, pentru care pacientul primeºte corticoterapieîn doza <strong>de</strong> 0,5 mg/kg corp ºi <strong>de</strong> psoriazis al pieliicapului, pentru care se prescriu unguente cu rol<strong>de</strong>capant. Evoluþia este nefavorabilã astfel încât dupã2 sãptãmâni pacientul se interneazã cu tabloul clinic <strong>de</strong>mai sus.Afectarea cu precã<strong>de</strong>re a zonelor seboreice sugereazãdiagnosticul <strong>de</strong> etapã <strong>de</strong> pemfigus foliaceu, drept pentrucare se iniþiazã corticoterapie în dozã <strong>de</strong> 1 mg/kg corp ºiantibioterapie sistemicã, sub protecþie gastricã, dupãefectuarea biopsiei cutanate. Deºi iniþial evoluþia estefavorabilã, cu remisia leziunilor preexistente ºi fãrãapariþia unora noi, aspectul clinic se agraveazã concomitentcu scã<strong>de</strong>rea dozei <strong>de</strong> corticosteroid, în ciudaadãugãrii <strong>de</strong> hidroxiclorochina 400 mg/zi. Acest fapt,alãturi <strong>de</strong> aspectul clinic ºi <strong>de</strong> rezultatul examenuluihistopatologic care aratã acantolizã cu bulã intraepi<strong>de</strong>rmicãprofundã, <strong>de</strong>terminã stabilirea diagnosti-104
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereVaria P 47-P 102cului <strong>de</strong> certitudine <strong>de</strong> pemfigus vulgar, la 2 ani <strong>de</strong> la<strong>de</strong>butul bolii.Cazul expus atrage atenþia asupra dificultãþilor <strong>de</strong>diagnostic, care pot sã aparã chiar ºi pe parcursulevoluþiei unei boli ce are în general un tablou clinicsugestiv, pacientul nostru fiind suspectat succesiv, înmod eronat, <strong>de</strong> <strong>de</strong>rmatita seboreicã, stafilococie, reacþiepostmedicamentoasã ºi <strong>de</strong> psoriazis, anterior diagnosticului<strong>de</strong> pemfigus.P77DERMATITÃ HERPETIFORMÃ ASOCIATÃ CUSINDROM DE CITOLIZÃ HEPATICÃ ÎN CADRULENTEROPATIEI GLUTENICER. Negreanu*, Virginia Chiþu**, S. Grigoruþa*, R. Andrei**,F. Stãniceanu**, Gabriela Catanã**, D. Forsea*** Centrul Medical Unirea, Bucureºti* Spitalul Clinic Colentina, BucureºtiDermatita herpetiformã este o maladie buloasãautoimunã caracterizatã prin <strong>de</strong>punerea <strong>de</strong> Ig A în<strong>de</strong>rmul papilar, expresie cutanatã a enteropatiei <strong>de</strong>sensibilizare la gluten.Prezentãm cazul unui pacient în vârstã <strong>de</strong> 23 <strong>de</strong> ani, cares-a internat pentru o erupþie eritemato-veziculoasã,pruriginoasã, distribuitã simetric bilateral pe zone <strong>de</strong>extensie( coate, genunchi, fese). Afecþiunea evolua cuperioa<strong>de</strong> <strong>de</strong> remisiune ºi exacerbãri <strong>de</strong> aproximativ 1 an,timp în care a fost etichetatã ca exantem viral ºi prurigoparazitar.Suspiciunea diagnosticului <strong>de</strong> <strong>de</strong>rmatitã herpetiformã afost confirmatã prin examen histopatologic care aevi<strong>de</strong>nþiat bule subepi<strong>de</strong>rmice ºi acumulare <strong>de</strong>neutrofile în vârful papilelor <strong>de</strong>rmice ºi prin IFDcutanatã cu <strong>de</strong>pozite granulare <strong>de</strong> Ig A <strong>de</strong>-a lungulmembranei bazale. Ac antigliadina Ig A au fost pozitivi.Deºi pacientul nu prezenta manifestãri clinice <strong>de</strong> boalãceliacã, biopsia <strong>de</strong> mucoasã duo<strong>de</strong>nalã a obiectivatafectarea intestinului <strong>de</strong> grad Marsh1.Particularitatea acestui caz o constituie faptul cãpacientul a prezentat sindrom <strong>de</strong> citolizã hepaticã <strong>de</strong>intensitate variabilã, care s-a remis dupã 3 luni <strong>de</strong> regimfãrã gluten ºi tratament cu Dapsona. Boala celiacã senumãrã printre cauzele rare <strong>de</strong> citolizã hepaticã,confirmatã în cazul pacientului nostru prin exclu<strong>de</strong>reaetiologiilor frecvente( hepatite virale, steatohepatitanealcoolicã, b. Wilson, hemocromatozã) ºi susþinutã <strong>de</strong>remisia acesteia dupã regim fãrã gluten.P78ERUPÞIE PSORIAZIFORMÃ POST TRATAMENTCU INTERFERONAdina ªerban, Antonela Marica, Daniela Stoica, P. Gritzapis,Dana Ionescu, Mihaela MoisaSpitalul Clinic Colentina, BucurestiPrezentãm cazul unei paciente în vârstã <strong>de</strong> 46 <strong>de</strong> ani,cunoscutã cu hepatita cronicã cu virus C pentru care aurmat 1 an tratament cu Gamma-Interferon, ce seinterneazã în clinica noastrã pentru apariþia <strong>de</strong>aproximativ 2 luni a unei erupþii generalizate eritematoscuamoase.La examenul clinic local se evi<strong>de</strong>nþiazã papule ºi plãcieritematoase pruriginoase acoperite <strong>de</strong> scuame albe,fine, uºor <strong>de</strong>taºabile, dispuse la nivelul membrelor ºiplacar<strong>de</strong> mari la nivelul trunchiului. La nivelul feþelordorsale mâini bilateral, leziunile sunt violacee, cusuprafaþa lucioasã, discret atroficã, acoperitã <strong>de</strong> scuamealbe.Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re clinic diagnosticul diferenþial aduceîn discuþie urmãtoarele diagnostice: eczema acutãgeneralizatã, lichen plan eczematizat, psoriazis vulgarsau erupþie postmedicamentoasã.Examenul histopatologic constatã îngroºarea epi<strong>de</strong>rmului,hiperparakeratoza cu frecvenþe neutrofileîntre straturile <strong>de</strong> parakeratinã, acantozã cu cresteinterpapilare alungite ºi dilatate bazal ce se unesc cuvecinele ºi formeazã insule <strong>de</strong> <strong>de</strong>rm în epi<strong>de</strong>rm, zone <strong>de</strong>hipogranulozã ºi infiltrat inflamator limfocitar în <strong>de</strong>rmulsuperficial, aspect ce sugereazã diagnosticul <strong>de</strong> psoriasisvulgar/erupþie psoriaziformã postmedicamentoasã.Erupþia postmedicamentoasã psoriaziformã este citatã înliteraturã ca având principale cauze: inhibitorii <strong>de</strong> ACE,β-blocanþii, antimalaricele, sãrurile <strong>de</strong> aur, interferonul,litium, contraceptive orale.Þinând cont <strong>de</strong> absenþa antece<strong>de</strong>ntelor <strong>de</strong> psoriazisvulgar, <strong>de</strong> lipsa altor semne <strong>de</strong> psoriazis ºi <strong>de</strong> istoriculterapeutic, se stabileºte diagnosticul <strong>de</strong> erupþie psoriaziformãpostmedicamentoasã (Interferon).105
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereVaria P 47-P 102P79NODULI SUBCUTANAÞI PSEUDOREUMATOIZI –DISCUÞII PE MARGINEA UNUI CAZTatiana Þãranu*, Mihaela Paula Toa<strong>de</strong>r*, Adriana Ciornohuz**,Mirela Grigorovici**** UMF „Gr. T. Popa” Iaºi, Facultatea <strong>de</strong> Medicinã Dentarã, DisciplinaDermatologie** CMI Adriana Ciornohuz*** Spitalul Clinic Universitar C. F. Iaºi, Serviciul <strong>de</strong> Anatomie PatologicãIntroducere: Nodulii subcutanaþi surveniþi <strong>de</strong> regulãadiacent proeminenþelor osoase, multipli, recurenþi ºispontan autolimitaþi pot fi prezenþi în artrita reumatoidã,asociatã febrei reumatoi<strong>de</strong>, lupusului eritematossistemic, necrobiozei lipoidice ºi granulomului inelar.Tabloul histologic dominat <strong>de</strong> <strong>de</strong>generarea fibrelor <strong>de</strong>colagen ºi infiltrat inflamator limfo-histiocitar dispus înjurul focarelor <strong>de</strong> necrobiozã nu are relevanþãdiagnosticã, încadrarea nosologicã a leziunilor fiind, dinacest motiv, dificilã.Prezentãm cazul unei tinere <strong>de</strong> 24 ani cu leziuninodulare subcutanate multiple, ferme, între 5-8 mm îndiametru predominant pe feþele <strong>de</strong> extensie ºi lateraleale articulaþiilor interfalangiene ale mâinilor, asimptomatice,tranzitorii dar persistente ca evoluþie <strong>de</strong>aproximativ 5 ani. Un prim diagnostic bazat peexamenul histopatologic a fost <strong>de</strong> poliartritã reumatoidãºi a condus la tratamentul cu Methotrexate 7,5mg/sãptãmânã timp <strong>de</strong> 3 ani, fãrã influenþarea evoluþieinodulilor. În absenþa tratamentului în ultimii 2 aniaceºtia au avut o evoluþie episodicã, fãrã interesarearticularã (clinic ºi imagistic). Investigaþiile paraclinicespecifice unei afectãri sistemice a þesutului conjunctiv aurelevat date în limite fiziologice.Diagnosticul <strong>de</strong> noduli subcutanaþi pseudoreumatoizinu implicã exclu<strong>de</strong>rea poliartritei reumatoi<strong>de</strong> care poatesurveni în evoluþia urmãtoare a bolii.P80CHISTE ERUPTIVE ALE FOLICULUI PILOSDE TIP VELUSViorica Marinescu*, Irina Mãrgãritescu**, CristinaAlexandrescu*, Mãdãlina Josanu*, Mihaela Ioniþã*, SorinaChivu** Spitalul Universitar <strong>de</strong> Urgenþã Militar Central „Dr. Carol Davila”- SecþiaClinicã Dermatologie** Centrul Medical Domina Sana BucureºtiChistele eruptive ale folicului pilos <strong>de</strong> tip velus sunt oaberaþie <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a foliculului pilos.Existã o predispoziþie spre ocluzia folicularã la nivelulinfundibulului ce <strong>de</strong>terminã dilatarea chisticã a pãrþiiproximale a foliculului pilos ºi atrofia secundarã a pãrþiiinferioare a foliculului.Comunicãm cazul unei paciente care <strong>de</strong> aproximativ 20<strong>de</strong> ani prezintã sute <strong>de</strong> papule foliculare <strong>de</strong> culoaregalben-maronie în formã <strong>de</strong> dom, cu suprafaþa netedã,cu diametrul variind între 2-5 mm, unele ombilicate,diseminate la nivelul trunchiul anterior, posterior ºimembrelor superioare. Diagnosticul clinic diferenþial ainclus: steatocistoma multiplex, xantoame eruptive,sindrom Gardner.Examenul histopatologic efectuat dintr-o papulãfolicularã a arãtat la nivelul <strong>de</strong>rmului reticular mijlociu,fragmente ale unor structuri chistice conþinând cheratinãlaminatã ºi multipli foliculi piloºi <strong>de</strong> tip velus.Fragmentul chistic <strong>de</strong>monstreazã epiteliu scuamospluristratificat ºi strat granulos ºi este înconjurat <strong>de</strong>infiltrat inflamator cu histiocite gigante <strong>de</strong> corp strãin. Înimediata vecinãtate a structurii chistice se regãseºtemuºchiul erector al foliculului pilos.Diagnosticul a fost precizat <strong>de</strong> examenul histopatologic.Tratamentul indicat a fost cu retinoizi topici – retin Acremã 0,05%, o aplicaþie pe zi seara, pentru a eliminamicrochistele existente ºi a împiedica formarea altora.Comunicãm acest caz <strong>de</strong>oarece afecþiunea este rarîntâlnitã ºi presupune o corelaþie clinico-patologicã.P81MODIFICÃRI CUTANATEÎN PATOLOGIA TUBULUI DIGESTIVRaluca S. Costache, D. O. CostacheSpitalul Clinic <strong>de</strong> Urgenþã Militar Central „Dr. Carol Davila“, BucureºtiPrezentãm sumar un studiu referitor la tipurile <strong>de</strong>anomalii cutanate întâlnite la pacienþii cu afecþiunidigestive, pe categorii <strong>de</strong> vârstã ºi tipuri <strong>de</strong> boalã, avândsau nu legãturã cu tratamentele active <strong>de</strong>rulate.Este cunoscut faptul cã numeroase afecþiuni ale sfereidigestive (ex. hepatita cronicã VHC, ciroza hepaticã,cancerul digestiv, boala celiacã, bolile pancreasului ºi alecolonului) se exprimã frecvent la <strong>de</strong>but prin anomaliicutanate, care sunt <strong>de</strong>seori primul semn <strong>de</strong> boalã, ce<strong>de</strong>terminã pacientul sã solicite asistenþã medicalã <strong>de</strong>specialitate. Astfel, nu rareori medicul <strong>de</strong>rmatolog esteprima verigã diagnosticã, care <strong>de</strong>scoperã existenþa uneipatologii digestive, <strong>de</strong>seori cu relevantã importanþãasupra prognosticului social, funcþional ºi chiar vital alpacientului.Prezentãm datele obþinute prin evaluarea prospectivã apacienþilor internaþi în secþiile medicalã ºi <strong>de</strong>rmatologieale Spitalului Militar Central în anii 2007-2008.106
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereVaria P 47-P 102P82MARKERI CUTANAÞI AI AFECTÃRIIMICROVASCULARE ÎN DIABETUL ZAHARATDenisa Kovacs, I. Brihan, Luiza DemianFacultatea <strong>de</strong> Medicinã ºi Farmacie Ora<strong>de</strong>aHiperglicemia cronicã, prin forþarea unor cãi metaboliceanormale, <strong>de</strong>terminã apariþia microangiopatiei diabetice,responsabilã <strong>de</strong> instalarea manifestãrilortegumentare din diabetul zaharat, unele dintre ele fiindconsi<strong>de</strong>rate markeri cutanaþi ai acestei boli. Diabetulzaharat este o boalã <strong>de</strong> sistem care prezintã, asociatafectãrii generale, multiple tipuri <strong>de</strong> afecþiuni cutanatecare a<strong>de</strong>seori, reprezintã elementul <strong>de</strong> diagnosticprincipal chiar ºi pentru boala <strong>de</strong> fond - diabetul zaharat.Lucrarea prezintã un studiu clinic pe un lot <strong>de</strong> 56 <strong>de</strong>pacienþi cu diabet zaharat la care am întâlnit asociateurmãtoarele tipuri <strong>de</strong> leziuni cutanate: granulom inelar,necrobiozã lipoidicã, acantosis nigricans, sclere<strong>de</strong>m,<strong>de</strong>rmopatie diabeticã, angio<strong>de</strong>rmitã necroticã. Din lotul<strong>de</strong> pacienþi luaþi în studiu, leziunile cutanate aureprezentat elementul <strong>de</strong> diagnostic la un numãr <strong>de</strong> 5pacienþi. Trei pacienþi prezentau ca primã afectarecutanatã granulomul inelar, unul necrobioza lipoidicã ºiunul acantosis nigricans, ulterior confirmându-sediagnosticul <strong>de</strong> DZ tip 2.Concluzie: bolile <strong>de</strong>rmatologice reprezintã, în unelecazuri, elementul <strong>de</strong> diagnostic al unei afecþiuni internenediagnosticatã clinic.P83MELANOZA GENITALÃ:ASPECTE CLINICE ªI HISTOLOGICEMihaela Þovaru, Adriana Teodorescu, Adriana Iacob, CarmenMitrache, Simona-Roxana Georgescu, Mariana CostacheSpitalul Clinic <strong>de</strong> Dermatologie „Prof. Dr. Scarlat Longhin“, BucureºtiInstitutul Naþional <strong>de</strong> cercetare-<strong>de</strong>zvoltare în domeniul patologiei ºiºtiinþelor biomedicale „Victor Babeº“, BucureºtiMelanoza (lentiginoza, macule melanotice labiale), este oleziune pigmentarã benignã a mucoasei caracterizatãprin hiperpigmentaþia keratinocitelor din stratul bazal,ºi un numãr normal sau uºor crescut <strong>de</strong> melanocite.Melanoza, în special cea apãrutã în regiunea genitalã,poate mima clinic un melanom <strong>de</strong> mucoasã.Prezentãm cazul unei paciente <strong>de</strong> 45 <strong>de</strong> ani fãrã alteantece<strong>de</strong>nte personale patologice, care se prezintãpentru leziuni <strong>de</strong> tip macule pigmentare asimetrice,relativ uniform pigmentate, cu dimensiuni variabileîntre 0,5 ºi 1 cm, situate la nivelul labiilor mari. Leziunileau fost <strong>de</strong>scoperite cu ocazia unui control ginecologic <strong>de</strong>rutinã. Menþionãm cã la controlul prece<strong>de</strong>nt, efectuat înurmã cu un an, examenul clinic a fost normal.Deºi examenul <strong>de</strong>rmatoscopic a arãtat o reþeapigmentarã simplã, fãrã alte aspecte caracteristice<strong>de</strong>rmatoscopice, s-a practicat examen histologic dintr-oleziune. Acesta a pus în evi<strong>de</strong>nþã hiperpigmentareacelulelor bazale ºi hiperplazie lentiginoasã melanocitarã,ce susþin diagnosticul <strong>de</strong> melanozã genitalã. Încolaborare cu medicul ginecolog s-a luat <strong>de</strong>cizia excizieiîn totalitate a acestor leziuni, <strong>de</strong>oarece numãrul ºidimensiunea lor a permis obþinerea unui rezultatpostoperator foarte bun, fãrã leziuni cicatriciale.Pacienta a rãmas în observaþia noastrã, pânã în acestmoment neapãrând alte leziuni pigmentare.În concluzie, leziunile pigmentare vulvare, prezente lacirca 10-12% din femeile <strong>de</strong> rasã albã, sunt <strong>de</strong> mai multetipuri. Printre cele cu caracter benign se numãrã ºimelanoza vulvarã.Tratamentul în aceste cazuri trebuie individualizat iaratunci când aspectul clinic este nespecific, se impuneefectuarea unei biopsii pentru eliminarea diagnosticului<strong>de</strong> melanom.P84CAPCANE DERMATOSCOPICE ÎNTÂLNITEÎN PRACTICA CLINICÃL. Vlãdãu, H. Aghaza<strong>de</strong>h, C. Dumitrescu, A. Nicolescu,I. Ne<strong>de</strong>lcuClinica II Dermatologie, Spitalul Clinic Colentina.Dermatoscopia a câºtigat în ultimii ani un loc <strong>de</strong> frunteîn ceea ce priveºte meto<strong>de</strong>le diagnostice imagisticefolosite pentru diagnosticul tumorilor cutanate cu oextraordinarã utilitate în <strong>de</strong>pistarea precoce a melanomului,chiar în stadiul <strong>de</strong> in-situ.Cu toate acestea, existã situaþii în care aceasta poateîntin<strong>de</strong> capcane diagnostice medicului <strong>de</strong>rmatolog iarcunoaºterea acestora este necesarã pentru a realizaaceasta investigaþie cu un maxim <strong>de</strong> eficienþã. Astfel,zona fãrã structurã omogenã caracteristicã nevuluialbastru poate fi ºi o caracteristicã a melanomului nodularsau a metastazei <strong>de</strong> melanom. Tumorile exofiticebenigne pot fi <strong>de</strong>seori greu diferenþiate <strong>de</strong> melanomul<strong>de</strong>zvoltat pe astfel <strong>de</strong> structuri datoritã acantozeimarcate care îngreuneazã examinarea <strong>de</strong>rmatoscopicã.Nevul Clark poate prezenta, la fel ca melanomulextensiv în suprafatã, reþea pigmentarã asimetricã,structuri liniare periferice, zone fãrã structurã excentriceºi este important ca în aceste situaþii sã respectãm oregulã importantã a <strong>de</strong>rmatoscopiei : “Daca nu eºti sigur,excizeazã!” în ve<strong>de</strong>rea examenului histopatologic.Keratoza seboreicã, boala Kaposi, epiteliomul bazocelular,hemoragia subcornoasã sunt alte câteva situaþiicare pot induce în eroare <strong>de</strong>rmato-scopistul.Concluzia: cu toate ca <strong>de</strong>rmatoscopia este o analizã <strong>de</strong>valoare, trebuie sã nu uitãm cã înainte <strong>de</strong> toate suntemclinicieni iar evaluarea clinicã atentã este un prerogativ,în final standardul <strong>de</strong> aur fiind reprezentat <strong>de</strong> examenulhistopatologic.107
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereVaria P 47-P 102P85KERATOACANTOMUL –STUDIU CLINICO-EVOLUTIV ªI HISTOPATOLOGICLoredana Elena Stoica, V. Pãtraºcu, C.C. Radu, Alina MariaVîlceaU.M.F. CraiovaKeratoacantomul este o tumorã epitelialã caracterizatãprin creºtere rapidã, aspect histopatologic similar celui alcarcinomului spinocelular ºi tendinþã la regresiunespontanã în absenþa tratamentului.Bolnavi ºi metodã: Am efectuat un studiu retrospectiv înClinica <strong>de</strong> Dermatologie a Spitalului Clinic Ju<strong>de</strong>þean <strong>de</strong>Urgenþã Craiova în perioada 1 ianuarie 2007 – 31<strong>de</strong>cembrie 2008. Lotul <strong>de</strong> studiu a fost alcãtuit din 92 <strong>de</strong>pacienþi.S-au urmãrit: datele <strong>de</strong> i<strong>de</strong>ntitate, profesia, noxeprezente la locul <strong>de</strong> muncã, expunerea la soare,traumatisme (mici ºi repetate sau unice, brutale), factorinocivi care þin <strong>de</strong> comportament (fumat, alcool),afecþiuni asociate, modul <strong>de</strong> <strong>de</strong>but al leziunilor, existenþasau nu a unor leziuni concomitente, evoluþia în timp,indicaþiile terapeutice, evoluþia leziunilor subtratamentul instituit în cursul internãrii. Examenulmedical a stabilit aspectele clinice ale leziunilornotându-se: numãrul acestora, localizare, culoare,dimensiuni, consistenþã, prezenþa semnelor <strong>de</strong>transformare malignã.Rezultate: Din cei 92 <strong>de</strong> pacienþi afectaþi în cea mai mareparte proveneau din mediul rural (74 persoane).Vârstapacienþilor a fost cuprinsã între 42 ºi 85 <strong>de</strong> ani, grupele<strong>de</strong> vârstã cele mai interesate fiind între 61 ºi 80 <strong>de</strong> ani.Clinic, formaþiunile au avut dimensiuni cuprinse între1ºi 3 cm, culoarea lor a variat <strong>de</strong> la culoarea pielii la rozºi gri-cenuºiu. S-au localizat pe regiuni fotoexpuse. Înmajoritatea cazurilor (51 cazuri) au apãrut la nivelulfeþei, dar ºi pe suprafaþa dorsalã a mâinii (23 cazuri),restul în zona <strong>de</strong>colteului, pe gambã ºi picior.Transformarea neoplazicã a fost surprinsã în stadiuincipient în 14 cazuri (15,2% din totalitatea leziunilor).Concluzie: Keratoacantomul reprezintã o leziunepreneoplazicã importantã datoritã potenþialului sãu <strong>de</strong>transformare în carcinom spinocelular motiv ce ne facesã acordãm o atenþie <strong>de</strong>osebitã diagnosticului ºitratamentului sãu.P86KERATOACANTOM DEZVOLTAT PE NEV SEBACEULA COPILValentina Roºca, Mariana Costache*Spitalul Ju<strong>de</strong>þean Târgoviºte, *Institutul „Victor Babeº“ BucureºtiCaz: bãiat în vârstã <strong>de</strong> 9 ani care se prezintã cu o formaþiunetumoralã „en dome“ <strong>de</strong> aproximativ 4 mm cuevoluþie rapidã, <strong>de</strong> aproximativ o lunã <strong>de</strong> zile,<strong>de</strong>zvoltatã în periferia unui nev sebaceu, localizat peobrazul drept. Formaþiunea tumoralã a fost excizatãcomplet cu preduceaua <strong>de</strong> 5 mm ºi diagnosticatã dreptkeratoacantom la examenul histopatologic. Restulleziunii – nevul sebaceu – a fost în<strong>de</strong>pãrtat prin ablaþiecu laserul Er-YAG (Fotona) cu excelente rezultatecosmetice, fãrã recidiva leziunii la 6 luni dupã tratament.NS reprezintã un hamartom ce conþine anomaliifoliculare, glandulare ºi epi<strong>de</strong>rmice. Cele mai frecventeneoplazii <strong>de</strong>zvoltate pe acest tip <strong>de</strong> neoplasm sunttricoblastomul, siringocista<strong>de</strong>nomul papilifer ºi carcinomulbazocelular, toate apãrând frecvent dupã vârsta<strong>de</strong> 16 ani. Keratoacantomul apãrut pe acest tip <strong>de</strong> neveste consi<strong>de</strong>rat extrem <strong>de</strong> rar: 10 cazuri <strong>de</strong> KA din 1041<strong>de</strong> NS raportate în 4 studii publicate (Medline). Ultimaraportare a unui caz similar apãrut pe faþã la un copil <strong>de</strong>12 ani a fost publicatã în JAAD 2007 <strong>de</strong> cãtre un grup <strong>de</strong>autori japonezi.P87PAPILOM HIPERKERATOZIC MAMELONARRoxana Homolka*, Mirela Coadã***, Lavinia Oros**, Irina IugaPopescu*, Miriam Jumanca*, Rym Ben Hadid** Clinica <strong>de</strong> Dermatologie Timiºoara** Cabinet Medicover Timiºoara*** Chirurgie plasticã ºi reparatorie, Spitalul Ju<strong>de</strong>þean AradEpi<strong>de</strong>rmovirozele hiperplazice sunt proliferãri epitelialeºi fibroepiteliale ale pielii ºi mucoaselor externe adiacente,cu exagerarea ºi <strong>de</strong>formarea arhitecturii normale aepiteliului, <strong>de</strong> tip pseudotumoral. Papiloamele viralesunt afecþiuni cutanate produse <strong>de</strong> virusuri din familiaPapova-virusuri, au fost izolate mai multe tipuri <strong>de</strong>virusuri, existând pânã la 76 <strong>de</strong> virusuri.Scop: Autorii propun prezentarea cazului unui bãrbat învârstã <strong>de</strong> 54 ani, care prezenta un papilom viralhiperkeratozic mamelonar drept tratat chirurgical prinexcizie largã, suturã ºi pansament.Metodã: Pacientul prezenta mamelonar drept oformaþiune pseudotumoralã, cenuºiu-brunã, cu baza <strong>de</strong>implantare difuzã, cu diametrul <strong>de</strong> 1,5/0,5 cm, proeminentã,cu suprafaþã neregulatã, asprã, rugoasã,brãzdatã <strong>de</strong> ºanþuri ºi fisuratã, keratozicã. Afirmativformaþiunea a apãrut în urmã cu aproximativ 10 ani, întimp aceasta a crescut în dimensiune. Menþionãm cãpacientul a prezentat ani <strong>de</strong> zile traumatisme repetate lanivelul acestei leziuni (ºofer <strong>de</strong> meserie, purtând centura<strong>de</strong> siguranþã), motivând astfel modificarea leziunii întimp în ceea ce priveºte forma clinicã. Se practicã subanestezie generalã (zona mamelonarã fiind binevascularizatã ºi inervatã, se evitã astfel stresul anestezieilocale, cu înþepãturi repetate), excizia largã a formaþiunii,cu margini <strong>de</strong> siguranþã <strong>de</strong> 5mm, apoi sutura <strong>de</strong>fectuluirãmas.108
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereVaria P 47-P 102Examenul histopatologic relevã: hiperacantozã ºipapilomatozã ºi celule parakeratozice dispuse în coloaneverticale mai evi<strong>de</strong>nte în stratul cornos. Celule mari,clare, balonizate cu citoplasmã cu vacuolizare perinuclearãºi incluzii eozinofilice periferice, cu nucleipicnotici, hipercromatici, cu incluzii intens bazofile(celule virale) se gãsesc în stratul malpighian superior ºistratul granulos. Nu se întâlneºte nici un semn histologic<strong>de</strong> proliferare malignã.Rezultate: Evoluþia papovavirozelor este strâns corelatãcu reactivitatea imunã ºi mai ales cu reactivitateacelularã, aceste virusuri având un posibil rolimuno<strong>de</strong>presor asupra imunitãþii celulare. Meto<strong>de</strong>leterapeutice folosite sunt numeroase ºi variate, cu cea maibunã eficienþã ºi cele mai utilizate sunt meto<strong>de</strong>le <strong>de</strong>distrucþie fizicã ºi chimicã ori tratamentul chirurgical.Dar ºi acestea sunt <strong>de</strong>seori dureroase, fapt care impuneanestezierea pacientului.Concluzii: În elaborarea conduitei terapeutice trebuieluate în consi<strong>de</strong>rare aspectele referitoare la localizareaformaþiunii, dimensiune, statusul fizio-patologic alpacientului. Leziunile <strong>de</strong> papovaviroze sunt benigne ºica atare terapia lor nu trebuie sã fie prea incisivã.HYPERKERATOSIS PAPILLOMAAT THE RIGHT NIPPLEHyperplasias epi<strong>de</strong>rmal viruses are epithelial and fibroepithelialproliferating of the skin and external adjacentmucous, with exaggeration and distortion of normalarchitecture of the epithelium, pseudo tumor type. Viralpapillomas are skin disor<strong>de</strong>rs caused by viruses of thePapovaviridae family, several types of viruses wereisolated, there are up to 76 viruses.Aim: The authors propose a presentation of the casereport of a 54 years man, who presents a viralhyperkeratosis papilloma at the right nipple surgicallytreated by wi<strong>de</strong> excision, suture and bandage.Method: The patient presents at the right nipple apseudo tumor formation, gray-brown, with diffuseimplantation base, with a diameter of 1, 5 / 0, 5 cm,proeminent, irregular surface, rough, wrinkled bygrooves and cracks, with keratosis. Affirmative theformation appeared about 10 years ago, in time itincreased in size. We mention that the patientexperienced years of repeated trauma at the lesions level(driver for profession, wearing seat belt), thusmotivating in time the modification of the lesion in termsof clinical form. It is effectuated un<strong>de</strong>r generalanesthesia (nipple area being well vascularized andinnervated, is avoiding in this way the stress of localanesthesia, with repeated stings), wi<strong>de</strong> excision of theformation, with safety margins of 5mm, then suture ofthe remaining <strong>de</strong>fect.Histopathological examination revealed: hyperacantosis,papillomatosis and parakeratosis cells arranged invertical columns more evi<strong>de</strong>nt in the stratum corneum.Large, clear, balloons cells, cytoplasmic perinuclearvacuolization and peripheral eosinophilic inclusions,with picnotic, hypercromatic nucleus, with intensivebasophiles inclusions (virus cell) are found in the uppermalpighian and granular layer. There weren’t found anyhistological signs of malignant proliferation.Results: The evolution of Papovaviridae is stronglycorrelated with immune reactivity and especiallycellular reactivity; these viruses having a possibleimmunosuppressant role on cellular immunity.Therapeutic methods used are many and varied, withthe best efficiency and the most used methods arephysical and chemical <strong>de</strong>struction or surgical treatment.But these also are often painful, which requires thepatient to be un<strong>de</strong>r anesthesia.Conclusions: In <strong>de</strong>veloping the therapeutic conduct, theaspects of the formation location, size and physiopathologicalstatus of the patient must be taken intoaccount. Papovaviridae skin lesions are benign and assuch their therapy should not be too assertive.P88ROLUL DIAGNOSTICULUI HISTOPATOLOGICÎN MANAGEMENTUL PRECANCERELOR EPITELIALEAlina Maria Vîlcea*, V. Pãtraºcu*, Irina Stoicescu*, ClaudiaValentina Georgescu*** Clinica Dermatologie, UMF Craiova** Departamentul <strong>de</strong> Anatomie Patologicã, Spitalul Clinic Ju<strong>de</strong>þean <strong>de</strong>Urgenþã CraiovaManagementul eficient al leziunilor precanceroaseimpune <strong>de</strong>pistarea, diagnosticarea, tratamentul adaptattipului <strong>de</strong> leziune, localizãrii, vârstei pacientului ºi nu înultimul rând profilaxia acestor leziuni. De multe oriaspectul clinic al leziunilor este înºelãtor iar diagnosticulpozitiv se face pe baza examenului histopatologic.Obiective. Studiul îºi propune evaluarea importanþeiexamenului histopatologic în confirmarea diagnosticuluiclinic <strong>de</strong> precancere epiteliale ºi <strong>de</strong>terminareaprocentului <strong>de</strong> malignizare al acestor leziuni.Material ºi metodã. Acest studiu retrospectiv s-aefectuat pe un lot <strong>de</strong> 144 <strong>de</strong> pacienþi diagnosticaþi cudiferite tipuri <strong>de</strong> precancere cutanate, internaþi în ClinicaDermatologicã Craiova. Pacienþilor li s-a efectuatexamenul clinic, excizia leziunii cutanate, examenulhistopatologic. Pacienþii au fost distribuiþi pe grupe <strong>de</strong>vârstã, sex, mediul <strong>de</strong> provenienþã. S-au comparatrezultatele examenului histopatologic cu diagnosticulclinic înscris în protocolul operator.Rezultate. Lotul studiat a cuprins 64 bãrbaþi (44%) ºi 80femei (56%). 60% dintre pacienþi au provenit din mediulrural. Vârsta pacienþilor a fost cuprinsã între 30 ºi 90 <strong>de</strong>ani. Rezultatele examenului histopatologic au fosturmãtoarele: keratoacantome (15,82%), keratoacantometransformate în carcinom spinocelular (14,89%), keratozeactinice (32,96%), keratoze actinice transformate în109
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereVaria P 47-P 102carcinom spinocelular (3,19%), corn cutanat (8,51%),cheilitã actinicã (3,19%), cheilitã actinicã transformatãîn carcinom spinocelular (3,19%), lichen scleros genital(12,76%), boala Paget (1,06%), boala Bowen (3,31%),tumora Bushke-Lowenstein cu zone <strong>de</strong> carcinomspinocelular (1,12%). Procentul <strong>de</strong> malignizare alleziunilor precanceroase evaluat prin examenul histopatologica fost <strong>de</strong> aproximativ 25%. Cheilita cheratozicãa fost întâlnitã în 83,33% din cazuri la bãrbaþi, 80% dintreacestea fiind transformate malign. Aspectul histopatologic<strong>de</strong> corn cutanat coinci<strong>de</strong> cu diagnosticul clinicîn 62,5% din cazuri. Diagnosticul histopatologic a coinciscu diagnosticul clinic <strong>de</strong> keratozã actinicã în 20 <strong>de</strong> cazuri(42,55%), în 47,45% din cazuri acestea fiind subdiagnosticateclinic.Concluzii. Existã o variabilitate clinicã <strong>de</strong>osebitã aprecancerelor cutanate, procentul în care diagnosticulclinic coinci<strong>de</strong> cu cel histopatologic fiind variabil înfuncþie <strong>de</strong> tipul <strong>de</strong> precancer. Examenul histopatologicpermite un diagnostic corect al precancerelor ºi în specialal leziunilor suspectate <strong>de</strong> transformare malignã fiind unexamen indispensabil în managementul leziunilorprecanceroase.P89NIVELUL ADN PLASMATICÎN CANCERE CUTANATEIlinca Nicolae*, Sorina Schipor**, R. Cocoº**** Centrul <strong>de</strong> Dermatovenerologie/Spitalul Clinic <strong>de</strong> Dermato-venerice“Prof. Dr. Scarlat Longhin”, Bucureºti** Institutul Naþional <strong>de</strong> Endocrinologie „C. I. Parhon“, Bucureºti*** Universitatea <strong>de</strong> Medicinã ºi Farmacie „Dr. Carol Davila“, Catedra <strong>de</strong>Geneticã, BucureºtiTehnologiile actuale <strong>de</strong> investigare molecularã ºigeneticã permit o abordare complexã în ceea ce priveºtecercetarea <strong>de</strong> noi markeri utili în <strong>de</strong>tectarea precoce acancerului, monitorizarea <strong>de</strong> calitate a inci<strong>de</strong>nþei ºievoluþiei cancerului, adoptarea unor terapii eficientepentru ameliorarea calitãþii vieþii ºi prelungirea duratei<strong>de</strong> supravieþuire a pacienþilor cu cancer. Interesulautorilor este centrat asupra rolului DNA plasmatic îni<strong>de</strong>ntificarea fenotipului malign ºi în monitorizareaevoluþiei pacienþilor cu cancer.Studiul a fost randomizat pe 312 <strong>de</strong> pacienþi cucarcinoame cutanate, 52 <strong>de</strong> persoane cu keratoacantomºi 70 cazuri <strong>de</strong> control. Conþinutul plasmatic al DNA afost analizat în raport cu parametrii clinici ºi paraclinici.Autorii semnaleazã cã DNA liber a fost <strong>de</strong>tectat înplasma tuturor pacienþilor, cât ºi la cazurile <strong>de</strong> control.Astfel, valorile plasmatice ale DNA liber înregistrate lacazurile <strong>de</strong> control au fost cuprinse între 18.3 ng/mL ºi106.1 ng/mL, cu o medie <strong>de</strong> 48.3 ng/mL. Valorileplasmatice ale DNA <strong>de</strong>terminate la pacienþii cucarcinoame cutanate variazã între 61.5 ng/mL ºi 403ng/mL, cu o medie <strong>de</strong> 204.3 ng/mL. La cazurile cutumori benigne (keratoacantom) s-au înregistrat valoricuprinse între 35.6 ng DNA/mL plasmã ºi 101 ngDNA/mL plasmã, cu o medie <strong>de</strong> 63.8 ng/mL. Nivelurileplasmatice ale DNA se coreleazã cu severitateabolii ºi tind sã scadã dupã un tratament eficient.Autorii apreciazã cã mãsurarea conþinutului plasmatic alDNA constituie, în combinaþie cu alþi markeri moleculari,o metodã sigurã, rapidã ºi neinvazivã <strong>de</strong>i<strong>de</strong>ntificare a fenotipului malign pentru carcinoamelecutanate.P90CARCINOMUL BAZOCELULAR –ASPECTE CLINICE ªI HISTOPATOLOGICE –STUDIU PE 738 CAZURILoredana Elena Stoica, V. Pãtraºcu, I. Þolea, C.C. Radu, IanoºiSimona LauraU.M.F. CraiovaCarcinomul bazocelular reprezintã tumora cea maicomunã a pielii ºi semnele pe care le prezintã sunt <strong>de</strong>cele mai multe ori suficiente pentru a pune diagnosticul.Cazuistica noastrã se referã la un numãr <strong>de</strong> 706 pacienþicare au prezentat 738 carcinoame bazocelulare pe care leamurmãrit în ultimii 5 ani în Clinica <strong>de</strong> Dermatologiedin Craiova.Raportul între genuri este <strong>de</strong> 1,10 în favoarea femeilor. Sepoate observa cã aceste tumori au prezentat o frecvenþãrelativ egalã la cele douã sexe, cu o uºoarã predominenþãla sexul feminin la 371 <strong>de</strong> cazuri, respectiv 52,5 %, faþã <strong>de</strong>sexul masculin care a fost reprezentat <strong>de</strong> 335 cazuri,respectiv 47,5%.Vârsta medie a pacienþilor este <strong>de</strong> 67,54 ani, cu limitacuprinsã între 26 ani ºi 94 ani. Repartiþia cazurilor dupãmediul <strong>de</strong> provenienþã aratã o predominenþã apacienþilor ce provin din mediul rural reprezentând58,8% din cazuri (415 cazuri).Debutul bolii a fost cuprins între 6 luni ºi 15 ani.Subtipuri clinice: perlat – 248 cazuri (33,6%); nodular –164 cazuri (22,2%); plan cicatricial – 97 cazuri (13,1%);ulcerat – 76 cazuri (10,3%); pigmentat – 72 cazuri (9,8%);vegetant – 25 cazuri (3,4%); chistic – 22 cazuri (3,0%);pagetoid – 16 cazuri (2,2%); sclero<strong>de</strong>rmiform – 11 cazuri(1,5%); terebrant – 7 cazuri (0,9%).Dintre formele histopatologice cele mai frecvente au fost:solid – 278 cazuri, polimorf -142 cazuri, a<strong>de</strong>noid – 97cazuri, keratinizat 87 cazuri urmate <strong>de</strong> restul formelorclinice într-un numãr mai mic.Carcinomul bazocelular rãmâne o tumorã cu prognosticfavorabil.În cazul carcinoamelor extensive sau multiple ale feþii,care recidiveazã în mod disperant, cu toate mãsurileterapeutice aplicate, provocând ulceraþii rebele latratament, prognosticul trebuie sã fie rezervat.110
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereVaria P 47-P 102P91EPITELIOMATOZA FEÞEI CU DETERMINÃRIINVAZIV-DISTRUCTIVE LA NIVELUL MAXILARULUIR.C. Ciuluvicã*, I. Florea**, D. Popescu***, N. Florea****,C. Georgescu****** U.M.F. „Dr. Carol Davila“, Bucureºti** Spitalul Clinic nr. 1 Craiova, Clinica <strong>de</strong> Dermatologie*** Spitalul Clinic Filantropia**** Spitalul Clinic nr. 1, Craiova, Clinica <strong>de</strong> Radiologie***** Spitalul Clinic nr. 1, Craiova, Laboratorul <strong>de</strong> Anatomie PatologicãAutorii prezintã cazul unui bãrbat în vârstã <strong>de</strong> 78 <strong>de</strong> ani,din mediul rural, cu multiple forme clinice <strong>de</strong> cancerebazocelulare neglijate, localizate la nivelul feþei, asociatcu un cancer spinocelular invaziv-distructiv a maxilarului,localizat în unghiul intern al ochiului stâng.Pacientul a fost rezolvat parþial în clinica <strong>de</strong> <strong>de</strong>rmatologiedin Craiova ºi clinica <strong>de</strong> stomatologie ºi chirurgiebuco-maxilo-facialã Bucureºti. Pacientul s-a adresatserviciului medical tardiv, cu toate cã leziunile leprezenta <strong>de</strong> ani buni, ele evoluând lent ºi progresiv spreulcerare ºi invadând þesuturile subiacente, fascie,muºchi, periost, mutilând realmente bolnavul. O partedin formaþiuni au fost excizate chirurgical, altele au fostchiuretate ºi electrocauterizate. La momentul spitalizãrii,pacientul prezenta o tumorã ulceratã, infiltratã, penetrantã,localizatã în unghiul intern al ochiului stâng ceperfora maxilarul, care s-a rezolvat în serviciul <strong>de</strong>chirurgie buco-maxilo-facial Bucureºti, datoritã pericoluluiafectãrii ochiului ºi canalului lacrimal. Evoluþiapostoperatorie, esteticã ºi funcþionalã, a fost pesteaºteptãri.P92EPITELIOM SPINOCELULAR GIGANT DEZVOLTATPE LICHEN SCLEROATROFIC VULVAR NEGLIJATSimona Roxana Georgescu, V. Benea, Oana Andreia Coman,Mãdãlina Rusu, Anca Irina Agavriloaei, Alina Elena Ilie, AncaPodaru.Clinica Dermatologicã Scarlat Longhin BucureºtiLichenul scleroatrofic vulvar este o <strong>de</strong>rmatozãinflamatorie frecventã care afecteazã femeile dupãmenopauzã, dar ºi tinerele fete, fiind uneori confundatãcu leziunile caracteristice unui abuz sexual.Aspectul afecþiunii este tipic, asociind plãci albporþelanii,uneori cu inel violaceu la periferie, cu atrofialocalã. Tabloul histopatologic este caracteristic.Leziunile clinice iau uneori forma cifrei 8, atunci cândleziunile afecteazã atât regiunea perivaginalã cât ºi pecea perianalã. Subiectiv, pruritul este foarte supãrãtor,iar scãrpinatul produce iritaþii ºi hemoragii ; se asociazãºi durerea mai ales în timpul actului sexual.Tratamentul constã în aplicarea localã sau administrareaintralezionalã <strong>de</strong> corticoizi potenþi sau aplicarea <strong>de</strong>imunomodulatori locali (tacrolimus, pimecrolimus).Uneori lichenul scleroatrofic vulvar se complicã cuapariþia unui carcinom spinocelular.Prezentãm cazul unei paciente <strong>de</strong> 90 ani, din Bucuresti,suferind <strong>de</strong> multiple afecþiuni cardiovasculare careprezenta pe suprafaþa unor leziuni caracteristicelichenului scleroatrofic vulvar, o formaþiune tumoralãproeminentã, fermã, rotundã, cu diametrul <strong>de</strong>aproximativ 5 cm.Menþionãm faptul cã pacienta nu se adresase anteriornici unui medic pentru diagnosticarea afecþiuniigenitale.Dupa efectuarea investigaþiilor necesare ºi a examenuluihistopatologic care a confirmat carcinomul spinocelular,pacienta a fost îndrumatã cãtre Institutul <strong>de</strong> OncologieFun<strong>de</strong>ni pentru o conduitã terapeuticã a<strong>de</strong>cvatã.Particularitatea cazului constã în forma exofiticã, gigantãa formaþiunii tumorale ºi în faptul cã pacienta, dinmediul urban ºi cu un nivel <strong>de</strong> pregãtire ºi social pestemedie, nu s-a prezentat <strong>de</strong>cât tardiv unui serviciuspecializat, reamintindu-ne cã educaþia pentru sãnãtateºi controalele periodice atente nu trebuie sub nici oformã neglijate.P93TUMORI CUTANATE NEGLIJATEI. Florea, Dorina Popescu, ªt. Popescu, Dana Ungureanu,Cezarina OanãCraiovaÎn mod cu totul surprinzãtor în practica <strong>de</strong>rmatologicãse întâlnesc încã <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> multe cazuri <strong>de</strong> tumoricutanate gigante ”istorice”, <strong>de</strong> multe ori <strong>de</strong>pãºiteterapeutic, care ajung foarte târziu la specialist.Paradoxal, cel mai frecvent aceste tumori sunt situate lanivelul feþei ºi pe zone expuse privirii bolnavului ºianturajului.Diagnosticul întârziat pune probleme <strong>de</strong>osebite <strong>de</strong>abordare chirurgicalã ºi face ca în majoritatea cazurilorprognosticul sã fie rezervat.Din numeroasele cazuri avute în tratament autoriiprezintã o suitã <strong>de</strong> imagini sugestive <strong>de</strong> tumori”istorice”, subliniind dificultãþile terapeutice cu cares-au confruntat ºi încearcã sã <strong>de</strong>termine ºi sã-ºi explicecauzele care duc la prezentarea tardivã la medic.111
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereVaria P 47-P 102P94P95PARAPSORIAZIS ÎN PLÃCI MICI– PREZENTARE DE CAZClara Matei, M. Tampa, L. Vlãdau, Adina AlexandruSpitalul Clinic Colentina, Bucureºti - Clinica II DermatologieParapsoriazisul în plãci mici este o afecþiune benignã, cuevoluþie cronicã, actualmente consi<strong>de</strong>ratã <strong>de</strong> majoritateaautorilor ca neavând legãtura cu micozisul fungoid.Existã însã cazuri în care diferenþierea între parapsoriazisulîn plãci mici ºi micozisul fungoid estedificilã, necesitând urmãrirea cazului în dinamicã.Prezentãm cazul unui pacient în vârstã <strong>de</strong> 55 <strong>de</strong> ani carese adreseazã clinicii noastre pentru apariþia unei erupþiinepruriginoase, apãrute în urmã cu 4 luni, constând înplãci eritematoase rotund-ovalare, pe alocuri avândaspect digitiform, <strong>de</strong> culoare gãlbui-roºieticã acoperite<strong>de</strong> scuame fine ce conferã leziunilor un aspect încreþit,pseudoatrofic. Se remarcã absenþa pruritului, a infiltrãriileziunilor ºi a a<strong>de</strong>nopatiei. Examenele histopatologiceseriate au infirmat prezenþa celulelor atipice, fiindprezente atrofia epi<strong>de</strong>rmicã ºi infiltratul inflamatormo<strong>de</strong>rat. Sub fototerapie UVA ºi tratament local cu<strong>de</strong>rmatocorticoizi ºi emoliente evoluþia a fost favorabilã,urmând sã fie reevaluat clinico-biologic din 3 în 3 luni înprimul an, ºi ulterior anual.SMALL-PLAQUE PARAPSORIASIS –CASE PRESENTATIONSmall-plaque parapsoriasis is a benign chronic conditionof the skin, consi<strong>de</strong>red by the majority of authors as notbeing linked to mycosis fungoi<strong>de</strong>s. However, there arecases where the limit between small-plaque parapsoriasisand mycosis fungoi<strong>de</strong>s is difficult to establish,so that periodical monitoring is mandatory.We present the case of a 55 year-old male patientaddressed to our clinic for a non-pruritic eruption thatoccurred 4 months before presentation consisting ofpoorly circumscribed erythematous plaques with ayellow hue, some of which are finger-shaped, most ofthem being covered by fine pseudoatrophic scale,following skin lines. The eruption is non-puritic, thelesions are not infiltrated and the patient presentsno a<strong>de</strong>nopathy. The histopathological examinationascertained the absence of atypical cells and the presenceof epi<strong>de</strong>rmal atrophy and a marked inflammatoryinfiltrate. Phototherapy and topical use of midpotencycorticosteroids and emollients improved the skin lesionssignificantly; the patient will be examined every 3months for the first year and once a year afterwards.LIMFOM MALIGN NONHODGKINIAN CU CELULE TRodica Ba<strong>de</strong>a*, Monica Mincea*, Cristina Baron*, Dana Nica*,Anca Ciobotariu*** Clinica Dermatologie II, Spitalul Clinic Colentina, Bucureºti** Institutul <strong>de</strong> Fonoaudiologie ºi Chirurgie Funcþionalã O.R.L.“Prof. Dr. Dorin Hocioatã”Limfoamele cutanate cu celule T reprezintã un grupheterogen <strong>de</strong> neoplazii cutanate din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re alevoluþiei, rãspunsului la tratament, prognosticului, îndiferenþierea cãrora testele <strong>de</strong> imunohistochimie joacãun rol extrem <strong>de</strong> important.Prezentãm cazul unei paciente în vârstã <strong>de</strong> 32 ani, dinmediul rural, care se interneazã în clinica noastrã pentruleziuni cutanate impresionante ca numãr ºi dimensiune,sub formã <strong>de</strong> plãci ºi nodozitãþi infiltrative, nedureroase,diseminate la nivelul trunchiului ºi membrelor. Manifestãrilecutanate au <strong>de</strong>butat în urmã cu 3 luni, pacientaasociind disfonie, disfagie ºi dispnee uºoarã, simptomeapãrute în urma leziunilor cutanate. S-a ridicat suspiciunea<strong>de</strong> limfom cutanat sau metastaze cutanate cuposibil punct <strong>de</strong> plecare un neoplasm faringian. S-aefectuat biopsie cutanatã ºi consult ORL care a <strong>de</strong>celat otumorã <strong>de</strong> naso-faringe, motiv pentru care pacienta afost îndrumatã cãtre un serviciu <strong>de</strong> Chirurgie ORL.Examenul fibroscopic a evi<strong>de</strong>nþiat hipertrofia þesutuluilimfoid la nivelul întregului faringe, recoltându-se unfragment bioptic <strong>de</strong> la nivelul cavumului.Probele biologice au fost în limite normale, cu excepþiaunui titru ASLO crescut ºi a unei infecþii urinare cu E.coli. Examenul histopatologic al piesei cutanate a relevatun aspect <strong>de</strong> limfom malign nonhodgkinian cu celule T,iar testele <strong>de</strong> imunohistochimie CD3+, CD5+, CD30- încelulele tumorale. Examenul histopatologic al piesei <strong>de</strong>la nivelul faringelui a relevat limfom nonhodgkinian.Pacienta nu a revenit pentru rezultatele examenelorhistopatologice ºi stabilirea conduitei terapeutice, iarulterior am aflat <strong>de</strong> <strong>de</strong>cesul pacientei la 5 luni <strong>de</strong> laprezentarea în clinica noastrã.Aspectul leziunilor, evoluþia clinicã agresivã, examenulhistopatologic ºi testele <strong>de</strong> imunohistochimie sugereazãîncadrarea afecþiunii în categoria <strong>de</strong> limfoame cutanatecu celule T mari CD30-.112
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereVaria P 47-P 102P96LIMFOM CUTANAT CU CELULE B– PREZENTARE DE CAZVioleta Patriche-BengaSpitalul Clinic Ju<strong>de</strong>þean <strong>de</strong> Urgenþã Braºov.Limfoamele cutanate cu celule B reprezintã aproximativo treime din totalul cazurilor <strong>de</strong> limfoame cutanate.Tabloul clinic este reprezentat <strong>de</strong> leziuni sub formã <strong>de</strong>noduli, tumori sau plãci infiltrative, rar putând sã aparãºi erupþii maculopapuloase. Evoluþia lor este rapidã.Recidiva cutanatã este frecventã, dar prognosticul esteexcelent, 95,5% din cazuri supravieþuind peste 10 ani.Prin aceastã lucrare se prezintã cazul unei paciente <strong>de</strong> 71<strong>de</strong> ani, cu istoric <strong>de</strong> limfom cutanat cu celule B din 2001,având ºi hepatita cronicã activã <strong>de</strong> etiologie viralã cuVHC. Pacienta a prezentat recã<strong>de</strong>ri ale bolii, ultima cuevoluþie <strong>de</strong> peste un an. Se interneazã pe secþiaHematologie, se fac investigaþii ºi se iniþiazã tratamentuliar dupã prima curã <strong>de</strong> citostatice leziunile cutanatedispar. În cursul chimioterapiei pacienta prezintãsindrom marcat <strong>de</strong> citoliza hepaticã ºi <strong>de</strong>compensarecardiacã cu fibrilaþie atrialã, motiv pentru care ultimacurã <strong>de</strong> citostatice recomandatã <strong>de</strong> medicul hematologeste întreruptã. La un an <strong>de</strong> la oprirea tratamentului,remisiunea leziunilor cutanate se menþine.P97BOALA KAPOSI– PROBLEME DE DIAGNOSTIC ªI ÎNCADRAREL. Vîrtosu, I. Netcu, Gabriela Dodan, R. Ne<strong>de</strong>lcu, GabrielaCatanã, F. Stãniceanu, D. ForseaClinica I <strong>de</strong> Dermatologie a Spitalul Clinic ColentinaSarcomul Kaposi este o tumorã multifocalã <strong>de</strong> origineendotelialã.Sunt patru forme clinice: sarcom Kaposi clasic, sarcomKaposi en<strong>de</strong>mic african, formã asociatã cu terapiaimunosupresivã ºi formã prezentã la cei cu SIDA.Tratamentul este puþin eficient ºi nu influenþeazãsperanþa <strong>de</strong> viaþã.Prezentare <strong>de</strong> caz clinic: Pacienta, în vârstã <strong>de</strong> 57 <strong>de</strong> ani,prezintã în iunie <strong>2009</strong> o formaþiune tumoralã nodularãsângerândã – faþa internã haluce stâng, evoluând <strong>de</strong>douã luni, plus formaþiuni nodulare violacee cu odispoziþie ce sugereazã o diseminare pe traseu limfatic.S-a excizat tumora – haluce stâng ºi biopsiat o leziunenodularã – zona genunchi stâng.Evoluþia, aspectul clinic, ocupaþia au sugerat un procesinfecþios, motiv pentru care s-a iniþiat tratamentulsistemic oral cu eritromicinã 2 g/zi, cu remisiunealeziunilor. Ex bacteriologic nu a evi<strong>de</strong>nþiat germeni(Mycobacterii, Nocardia)Examenul histo-patologic ºi imunohistochimic sugereazãdiagnosticul <strong>de</strong> sarcom Kaposi.Particularitatea cazului: aspectul clinic atipic cudistribuþia liniarã ce sugereazã diseminare limfaticã,remisiunea sub tratamentul cu eritromicinã, tendinþã larecidivã la 2 sãptãmâni <strong>de</strong> la oprirea terapiei.P98CRITERII DERMATOSCOPICE PENTRUDEPISTAREA MELANOMULUI – UTILITATEACUNOAªTERII LOR PENTRU DIAGNOSTICULPRECOCEL. Vlãdãu, H. Aghaza<strong>de</strong>h, Cristina Dumitrescu, I. Ne<strong>de</strong>lcuClinica <strong>de</strong> Dermatologie II, Spitalul Clinic ColentinaDermatoscopia reprezintã o investigaþie imagisticã “invivo” care îmbunãtãþeºte acurateþea diagnosticului clinicºi datoritã cãreia se poate realiza o <strong>de</strong>pistare precoce aunuia dintre principalii duºmani ai clinicianului<strong>de</strong>rmatolog, MELANOMUL. Multitudinea <strong>de</strong> piese <strong>de</strong>mânã accesibile în ultima perioadã se dove<strong>de</strong>scexcelente pentru practica <strong>de</strong> zi cu zi. Principaleleobiective ale investigaþiei sunt în<strong>de</strong>plinite prinparcurgerea a 2 paºi – primul se referã la <strong>de</strong>osebireadintre o leziune melanocitarã ºi nemelanocitarã iar aldoilea constã în diferenþierea nevilor <strong>de</strong> melanom.Pentru aceasta este nevoie <strong>de</strong> cunoaºterea principalelorcaractere <strong>de</strong>rmatoscopice care <strong>de</strong>finesc MELANOMUL.În continuare vã prezentãm aceste semnale care trebuiesã alarmeze <strong>de</strong>rmatologul ºi sã îi ridice suspiciuneaînaltã <strong>de</strong> MELANOM. O reþea pigmentarã neregulatã(fig. 1) este unul din primele elemente care aparcorespunzând histopatologic proliferãrii <strong>de</strong> melanociteatipice la joncþiunea <strong>de</strong>rmo-epi<strong>de</strong>rmicã.Apoi aparpuncte ºi globuli pigmentari distribuiþi asimetric caurmare a extin<strong>de</strong>rii melanocitelor atipice în grosimeaepi<strong>de</strong>rmului pânã în stratul granulos ºi cornos (fig. 2).Odatã cu formarea cuiburilor <strong>de</strong> melanocite confluenteîn periferia leziunii apar pseudopo<strong>de</strong>le (fig. 3), dovadãa extensiei în suprafaþã a tumorii. Zonele <strong>de</strong> regresieapar atunci când melanocitele atipice se extind în<strong>de</strong>rmul papilar ºi reticular (fig. 4) ca urmare a fazei <strong>de</strong>creºtere verticalã.Vãlul albastru-albicios apare atuncicând melanocitele atipice sunt acoperite <strong>de</strong> un epi<strong>de</strong>rmacantotic cu ortokeratozã compactã ºi eventualhipergranulozã (fig. 5). Acest element esenþial conferãun prognostic prost datorat unei tumori cu grosimeconsi<strong>de</strong>rabilã. Un alt criteriu <strong>de</strong> alarmã care neorienteazã cãtre diagnosticul <strong>de</strong> melanom este prezenþaa mai mult <strong>de</strong> 4 culori într-o leziune pigmentarã cumputem observa în exemplul nostru – negru, roºu, gri,brun (fig. 6). Vasele polimorfe neregulate sunt structuri113
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereVaria P 47-P 102<strong>de</strong>rmatoscopice întâlnite în melanom ºi metastazele <strong>de</strong>melanom datorate neovascularizaþiei (fig. 7).Concluzia: Dimensiunea submacroscopicã ºi caracteristicileelementelor subepi<strong>de</strong>rmice care sunt <strong>de</strong>mascate<strong>de</strong> lumina polarizatã a <strong>de</strong>rmatoscopului permit oanticipare a diagnosticului care este confirmat prin“standardul <strong>de</strong> aur”, corelaþia cu histopatologia. Aceastãpunte <strong>de</strong> legãturã diagnosticã orienteazã ºi permite oatitudine terapeuticã a<strong>de</strong>cvatã pentru tipul <strong>de</strong> leziune.P99MELANOM MALIGN –PROBLEME DE DIAGNOSTIC DIFERENÞIALM. Tampa, Clara Matei, Adina AlexandruSpitalul Clinic Colentina, Bucuresti - Clinica II DermatologieMelanomul continuã sã rãmânã unul dintre cele maiagresive cancere cutanate, având o inci<strong>de</strong>nþã în creºtereºi un potenþial crescut <strong>de</strong> metastazare. Metastazelecutanate survin în aproximativ 45% dintre cazurile <strong>de</strong>melanom metastazat.Prezentãm cazul unei paciente în vârstã <strong>de</strong> 63 <strong>de</strong> ani, cuun nodul violaceu <strong>de</strong> aproximativ 7 mm la nivelulgambei stângi, un nodul violaceu la nivelul feþei dorsalea piciorului stâng ºi plãci infiltrate violacee cutelangiectazii pe suprafaþã, apãrute <strong>de</strong> aproximativ3 luni la nivelul <strong>de</strong>getului 2 al piciorului stâng, ceprezintã e<strong>de</strong>m ºi mobilitate redusã. Dermatoscopia arelevat prezenþa unei pigmentaþii neregulate, a uneireþele pigmentare atipice, cu striuri ºi pseudopo<strong>de</strong>neregulate ºi elemente vasculare atipice.Prezenþa <strong>de</strong> noduli infiltraþi la nivelul <strong>de</strong>getului ridicãprobleme <strong>de</strong> diagnostic diferenþial cu boala Kaposi,forma clasicã.S-a efectuat biopsie excizionalã a leziunii <strong>de</strong> la nivelulgambei care s-a dovedit a fi o metastazã <strong>de</strong> melanommalign. S-a stabilit diagnosticul <strong>de</strong> malanom malign cumetastaze în tranzit, pacienta fiind îndrumatã cãtreclinica <strong>de</strong> oncologie.DIFFERENTIAL DIAGNOSIS IN CASEOF MALIGNANT MELANOMAMelanoma continues to remain one of the mostaggressive skin cancers with an increasing inci<strong>de</strong>nce anda raised potential of metastasizing. Skin matastasesoccur in approximately 45% of the metastasizedmelanoma cases.We present the case of a 63 years-old patient with aviolaceous nodule of approximately 7 mm on the leftshin, a violaceous nodule on the dorsum of the left footand infiltrated violaceous plaques with telangiectasiasthat lasted for 3 months on the second toe of the left foot,that presents with oe<strong>de</strong>ma and <strong>de</strong>creased mobility.Dermoscopy revealed the presence of an irregularpigmented network, atypical reticular patttern withbranches, striae, irregular pseudopods and atypicalvessels.The presence of the infiltrated nodules on the toe raisedproblems of differential diagnosis with Kaposi sarcoma– classic type.The patient un<strong>de</strong>rwent an excisional biopsy of the lesionon the shin; the histopathological examinationascertained the diagnosis of malignant melanoma intransitmetastases, ant the patient was addressed to theoncology service.P 100SUNT FEMEILE MAI AFECTATE DE ASOCIERIDE CANCERE CUTANATE DECÂT BÃRBAÞII?M. Bakri, Mariana Mãdãlina Dumitraºcu, Irina Stoicescu, AlinaMaria VîlceaU.M.F. Craiova, Clinica <strong>de</strong> DermatologieCarcinomul bazocelular este cea mai <strong>de</strong>s întâlnitãtumorã malignã cutanatã (54-75%) din tumorile pielii înaria noastrã geograficã, cu o evoluþie lentã, frecventsituatã pe tegumentele expuse ºi care în principiuafecteazã egal ambele sexe, dupã <strong>de</strong>cada a 5-a <strong>de</strong> viaþã.Carcinomul spinocelular este tumora malignã cu ofrecvenþã între 20 ºi 40% din totalul tumorilor pielii,metastaticã, cu o evoluþie rapidã care afecteazã <strong>de</strong> 2 orimai mult bãrbaþii.În ultimul an, printre cazurile Clinicii Dermatologice dinCraiova întâlnind un numãr în creºtere al coexistenþeicarcinoamelor bazo ºi spinocelulare la femei peste 60 <strong>de</strong>ani, consi<strong>de</strong>rãm cã acestea meritã prezentate.Autorii prezintã 4 paciente, toate peste 60 <strong>de</strong> ani, toatedin mediul rural, nefumãtoare, care vin în clinicã pentruformaþiuni tumorale duble, bazocelulare ºi spinocelulare.Pacientelor li s-au fãcut: anamnezã amãnunþitã, examenclinic general ºi local, examen histopatologic dintumorile excizate chirurgical sau prin electroexcizie. Latoate pacientele au fost prezente simultan unul sau maimulte carcinoame bazocelulare ºi un carcinom spinocelular,forma invazivã, slab sau bine diferenþiat.Dupã în<strong>de</strong>pãrtatea tumorilor, evoluþia a fost favorabilã,dupã 3 ºi 6 luni.În loc <strong>de</strong> concluzie: sunt femeile în vârstã maipredispuse sã asocieze carcinoame bazocelulare ºispinocelulare? Dacã da, este menopauza un factorfavorizant pentru aceastã asociere?114
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4, Sesiunea PostereVaria P 47-P 102P 101TUMORILE CUTANATE MELANOCITAREªI NONMELANOCITARE– studiu retrospectiv –Gabriela Iancu*, Maria Rotaru**, Manuela Mihalache**Facultate <strong>de</strong> Medicinã “V. Papilian” Sibiu* Disciplina Dermatologie, ** Disciplina MicrobiologieIntroducere. Tumorile cutanate sunt o patologie maifrecvent întâlnitã <strong>de</strong>cât cancerul pulmonar, <strong>de</strong> sân,colorectal ºi <strong>de</strong> prostatã. Tumorile nonmelanocitare suntcele mai frecvent tumori cutanate, iar carcinomulbazocelular poate reprezenta ºi 80% dintre acestea.Inci<strong>de</strong>nþa mult mai micã a melanomului malign este, dinpãcate, contrabalansatã <strong>de</strong> agresivitatea mare a acesteitumori ºi <strong>de</strong> apariþia acestuia la vârste tot mai tinere.Scopul studiului: analiza retrospectivã a inci<strong>de</strong>nþeitumorilor cutanate maligne ºi a meto<strong>de</strong>lor terapeuticealese la pacienþii internaþi în Clinica <strong>de</strong> DermatologieSibiu în ultimii 2 ani (2007-2008).Material ºi metodã: au fost analizate 118 cazuri noi cutumori cutanate maligne la care s-a urmãrit: vârsta,mediul <strong>de</strong> provenienþã, sexul, localizarea leziunilor,diagnosticul clinic, recidiva tumorilor ºi metodaterapeuticã instituitã.Rezultate. Majoritatea pacienþilor s-au încadrat la grupa<strong>de</strong> vârstã <strong>de</strong> peste 60 <strong>de</strong> ani (80,51%). Peste 3/4 dincazuri au fost carcinoame bazocelulare (77,12%); înprocente mai mici s-au întâlnit carcinoame spinocelulare(12,71%), melanoame maligne (6,78%) ºi sarcoameKaposi (3,39%). Carcinoamele bazocelulare ºi spinocelulareau avut localizare prepon<strong>de</strong>rent la nivelulextremitãþii cefalice; sarcoamele Kaposi s-au localizatintegral la nivelul membrelor inferioare, iar melanoamelemaligne au avut o distribuþie relativ uniformãpe aceste zone. Numãrul recidivelor în perioadamenþionatã a fost relativ mic (3,39%), toate recidivelefiind carcinoame bazocelulare, cu localizare facialã.Atitudinea terapeuticã a fost adaptatã tipului <strong>de</strong> tumorã,astfel: carcinoamele bazocelulare au fost eradicateprepon<strong>de</strong>rent prin diatermocoagulare, carcinoamelespinocelulare ºi melanoamele maligne prin exciziechirurgicalã, iar sarcoamele Kaposi prin radioterapie.Concluzii. Cele mai frecvente tumori cutanate, la lotul <strong>de</strong>pacienþi studiaþi, au fost carcinoamele bazocelulare.Doar la aceastã categorie <strong>de</strong> tumori s-a observat apariþia<strong>de</strong> recidive, într-un procent mic, având în ve<strong>de</strong>re ºiperioada relativ scurtã <strong>de</strong> timp <strong>de</strong> urmãrire aneoplaziilor cutanate.P 102PSORIAZISUL LA COPIL ªI ADOLESCENT –PARTICULARITÃÞI EPIDEMIOLOGICE, CLINICEªI DE TRATAMENTVeronica Cristina Bacinschi, Mihaela Panduru, Alina Puºcoi,Magda Constantin, Konstantina Karadima, Carmen MariaSãlãvãstru, George Sorin ÞiplicaClinica II Dermatologie, Spitalul Clinic ColentinaPsoriazisul reprezintã una dintre cele mai frecvente bolidin <strong>de</strong>rmatologia pediatricã, dat fiind cã la aproximativo treime din pacienþi, boala <strong>de</strong>buteazã în primele douã<strong>de</strong>cenii <strong>de</strong> viaþã. În perioada copilãriei ºi adolescenþei,diagnosticul <strong>de</strong> psoriazis poate fi dificil datoritã faptuluica tabloul clinic este <strong>de</strong> multe ori diferit. Prezentãm unstudiu realizat pe un lot <strong>de</strong> 125 <strong>de</strong> copii ºi adolescenþi cupsoriazis internaþi în Clinica în perioada ianuarie 2003–<strong>de</strong>cembrie 2006. Numãrul pacienþilor cu psoriazis areprezentat un procent <strong>de</strong> 9,72% din totalul pacienþilorinternaþi în aceastã perioadã. Raportul fete:bãieþi a fost<strong>de</strong> 1:1,14. Media <strong>de</strong> vârstã a pacienþilor din lotul <strong>de</strong>studiu a fost <strong>de</strong> 9,2, respectiv <strong>de</strong> 19,6 pentru fete ºi 8,7pentru bãieþi.Cu privire la bolile asociate ale copiilor ºi adolescenþilordin lotul <strong>de</strong> studiu, cel mai frecvent asociate au fost alteboli <strong>de</strong>rmatologice (20,8%), bolile infecþioase (17,6%, celmai frecvent asociindu-se psoriazisului infecþiile cãilorrespiratorii superioare) ºi anemiile (8,8%, cel maifrecvent fiind asociatã psoriazisului anemia hipocromãmicrocitarã). În ceea ce priveºte formele clinice <strong>de</strong>psoriazis, cele mai frecvente forme clinice din lotul <strong>de</strong>studiu au fost psoriazisul vulgar (39,2%) ºi psoriazisulgutat (21,6%). În afarã <strong>de</strong> aceste forme clinice, la grupele<strong>de</strong> pacienþi cu vârsta cuprinsã între 2 ºi 5 ani respectivîntre 6 ºi 11 ani, relativ frecventã a fost forma <strong>de</strong>psoriazis localizat palmo-plantar. La grupa <strong>de</strong> pacienþicu vârsta cuprinsã între 6 ºi 11 ani a mai fost observatã<strong>de</strong>stul <strong>de</strong> frecvent ºi forma clinicã <strong>de</strong> psoriazis localizatal scalpului. Forma clinicã <strong>de</strong> psoriazis eritro<strong>de</strong>rmic afost observatã mai ales în cadrul grupelor <strong>de</strong> vârstã6–11 ani ºi 12–18 ani. Tratamentul psoriazisului a fost în60% din cazuri limitat la tratamentul topic al leziunilor,însã în 38,4% din cazuri a fost necesarã asocierea unuitratament cu UV ºi în 1,6% din cazuri asocierea unuitratament sistemic.115
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4In<strong>de</strong>x autoriIn<strong>de</strong>x autoriAAdam Mihaela-Mãdãlina – C 2.2, C 3.2Agavriloaei Anca Irina – C 3.6, P 4, P 92Aghaza<strong>de</strong>h H. – P 84, P 98Alecu M. – C 3.5Alexandrescu Cristina – P 80, C 1.5, C 8.6, P 74Alexandru Adina – C 5.14, P 94, P 98Alupoaei Alina – C 2.4, C 6.4, C 6.9, P 39, P 72Andrei R. – P 77Anghel Amalia Elena – P 62Antoanela Bonþoi – C 1.3Antonie Antonia – P 50Atanasiu Oana Irina – C 6.5Avram A. – C 7.2BBacinschi Veronica Cristina – P 102Ba<strong>de</strong>a R. – P 38Ba<strong>de</strong>a Rodica – P 95Bã<strong>de</strong>scu Aida – C 1.6Bãdulici Sonia – C 5.10Baican A. – C 2.7, C 8.7Bakri M. – P 99Balea M. – P 61Baron Cristina – P 95Baron Elena – C 5.10Bârsan Cristina – C 3.9Bârsan M. – C 3.5Belmega C. – C 3.7, C 6.6, P 23, P 42, P 43, P 51, P 59Benea Elisabeta Otilia – C 1.4, C 4.3Benea V. – C 1.3, C 1.4, C 3.5, C 3.6, C 4.3, C 8.9, P 4, P 92,Bene<strong>de</strong>k F. – C 1.7, P 48Bernd A. – C 8.1Beþiu M. – C 4.2, P 10, P 2, P 20, P 9Boghiu Mihaela – C 6.7Bolchiº M. – C 3.11Bonta Marinela – P 33, P 34Bonta T. – C 3.9Bonþoi Antoanela – C 1.4Brãniºteanu D. – C 1.6Brãniºteanu Daciana Elena – C 6.4, C 1.6, C 2.3, C 2.4, C6.9, P 39Brânzeu D.T. – P 70Brânzoi Viviana – C 3.6Bremer V. – C 4.4Brihan I. – C 1.7, C 2.5, P 35, P 40, P 48, P 57, P 82Brînzeu D. T. – C 8.1, P 54Bud Corina – C 2.5, P 56, P 68Bumbac A. – C 7.12Bumbãcea Roxana Silvia – P 52, C 9.4, P 50CCãlin Cristina – P 68Cândrea E. – P 24Catanã Gabriela – P 47, P 71, P 77, P 97Chebac Ioana – C 5.4Chebeleu Amalia – P 15Cherciu Mirela – C 6.9, P 39Chiriac A. – P 29Chiriþescu L. – P 47Chiþu V. – P 69Chiþu Virginia – P 5, P 14, P 60, P 77Chivu Sorina – C 1.5, C 8.6, P 74Chivu Sorina – P 80Ciobanu Delia – C 1.6, C 2.3, C 2.4, C 6.4Ciobotariu Anca – P 95Ciornohuz Adriana – P 79Cipãian Alexandra – C 5.11Cipi Alina Elena – P 5, P 60, P 69, C 2.3, C 2.4, C 6.4,C 6.9, P 39Ciuluvicã R.C. – P 91Clãtici O. – P 30Clãtici V. – P 30Coadã Mirela – P 87Cocoº R. – P 89Coman Oana Andreia – P 92Comºa F. – C 7.12Constanþa Turda – P 57Constantin Maria Magdalena – C 4.5, C 6.12,C 8.11, C 5.14, P 31, P 102Constantin T.V. – C 4.5Constantinescu Gabriela – C 9.2Coriu G. – C 1.8Cosgarea R. – P 38Cosgarea Rodica – C 1.11, C 2.7, C 5.12, C 7.1, C 8.4, C 9.9Costache D. – C 1.8Costache D.O. – C 3.4, P 63, P 81Costache M. – P 47Costache Mariana – C 9.11, P 83, P 86Costache S. Raluca – C 1.8, C 3.4, P 63, P 81Costescu Monica – C 3.6Cotruþã Cristina – C 7.13, C 7.3, C 7.4, P 64Cozma P. – C 2.4Crãciun Anca – C 8.8Creþu Aura – C 9.4, P 76Criºan A. – P 24Criºan Arabela – C 9.9Criºan D. – P 38Criºan M. – P 38Cristovici Florentina Ileana – P 19Curea Carmen – P 29Cutuº Ruxandra – C 8.4117
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4In<strong>de</strong>x autoriDD. Forsea – P 14Dãnãilã E. – C 1.8, P 64Dãrãban Diana – P 74Dãrmãnescu Monica – C 6.11, C 7.13, C 7.3, C 7.4Decean Hana – C 1.5, C 1.8, C 7.3, P 64Demian Luiza – P 82Diaconiuc Liudmila – P 74Dimitrescu A. – C 3.5Dimitrova Proletka Angelova – P 19Dinu Lucia – P 25Dobrescu Ana Maria – P 29Dobriþoiu Adina – C 3.7, P 51, C 6.6Dodan Gabriela – P 41, P 47, P 7, P 71, P 97Dragomir Tatiana – C 6.7Drãgunã D. – P 8, P 23, P 42, P 43, P 66, P 73Dumitraºcu Mãdãlina Mariana – P 3, P 17, P 46, P 99Dumitrescu C. – P 84Dumitrescu Cristina – P 98Dumitrescu Maria – C 5.8, C 5.9, C 9.2, C 9.8Enescu Cecilia – C 7.4Enescu Cecilia – C 6.11EFFeier V. – C 1.1, C 5.14, C 8.1, C 8.11, P 54, P 67, P 70Fekete G. L. – P 6Fekete Júlia Edit – P 6Ferariu D. – C 1.6, C 6.9Fetea Anda – P 18Fiodorov Nina – P 2, P 9, P 10Florea Cristina – P 13Florea I. – C 2.6, C 7.5, P 1, P 12, P 21, P 49, P 55, P 58, P91, P 93Florea M. – C 2.6Florea N. – C 7.5, P 91Florica Stãniceanu – P 14Foia Liliana – C 6.4Forsea Ana-Maria – C 9.4, C 9.11, P 76Forsea D. – C 9.11, P 5, P 7, P 41, P 47, P 60, P 69, P 71,P 77, P 97Frãþilã Simona – C 1.7, C 2.5, P 56, P 57GGalaczi Z. – P 11, P 65Gârgu V. – P 24Gârgu Viorica – C 9.9Geanina Manea – P 14Georgescu C. – C 2.6, C 7.5, P 91Georgescu Claudia – P 18Georgescu Claudia Valentina – P 26Georgescu Claudia Valentina – P 88Georgescu Iuliana – P 19Georgescu Simona Roxana – C 1.3, C 1.4, C 3.5, C 3.6,C 8.9, P 4, P 92, C 4.3, P 83Ghiorghe Florentina – P 50Ghiþulescu Persa – P 54, P 67, P 70Giurcãneanu C. – P 76, C 9.4, P 11, P 30, P 65,Giurcãneanu Dorina – P 5, P 69, P 60Golinski P. – C 8.1Gr. Morcov – C 4.1Grãdinã V. – C 4.3Greblescu Raluca Daniela – C 4.3Grigore Maria – C 1.3, C 1.4, C 8.9Grigore Ramona – P 53Grigorovici Mirela – P 79Grigoruþa S. – P 77Gritzapis P. – P 78Gutium P. – C 4.2HHaar K. – C 4.4Hadid Rym Ben – P 67, P 87Hamouda O. – C 4.4Harºtea Diana – P 27Homolka Roxana – P 54, P 67, P 70, P 87IIacob Adriana – P 83Iancu Gabriela – C 5.11, C 8.3, P 32, P 45, P 101Ianoºi Laura Simona – P 17, P 46, P 90Ilie Alina Elena – C 1.3, C 1.4, C 8.9, P 92Iliescu Gabriela – P 18Ionescu Dana – P 61, P 78Ionescu R. – C 6.5Ionescu Reanina – P 28Ioniþã Mihaela – C 1.5, C 8.6, P 74, P 80Irimie M. – C 1.10, C 8.5Irimie Marius – C 1.2Ivãnuº C. – C 9.1JJifcu Marcela – P 18, P 28Josanu Mãdãlina – C 1.5, C 8.6, P 80Jumanca Miriam – P 67, P 87KKaradima Konstantina – C 8.11, P 31, P 102Kippenberger ªt. – C 8.1Kovacs Denisa – P 35, P 40, P 48, P 57, P 82LLãncrãjan I.C. – P 52Leabu Ioana Alexandra – P 31Luca A<strong>de</strong>la – C 9.9Lupaº ª. – P 24Lupºor M. – P 38Lupuºoru R.-V. – C 6.7118
Conferinþa Naþionalã <strong>de</strong> DermatologieDermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4In<strong>de</strong>x autoriMMacavei I. – C 1.3, C 1.4, C 8.9Macovei M. – P 16Macovei Victorina – P 16Magdu Corina – C 5.8, C 5.9, C 9.2, C 9.8Malcoci Vera – P 36Mãlin Anca Mihaela – C 1.4, C 3.6, C 8.9Maniu H. – C 9.3Marcus U. – C 4.4Mãrgãritescu Adina Mihaela – C 6.5Mãrgãritescu Irina – C 1.5, C 8.6, P 74, P 80Marica Antonela – P 61, P 78Marinescu Viorica – C 1.5, C 8.6, P 74, P 80Matei C. – C 6.2Matei Clara – C 4.5, P 22, P 94, P 98Maxim A. – P 69Maxim Alina – P 5, P 14Megieºan A. – P 34Merticariu Andreea – P 76Mihãescu V.O. – P 75Mihãilã Georgiana – C 2.3, C 2.4, C 6.4, C 6.9, P 39Mihalache Manuela – P 45Mihalache Manuela P 101Mihele Dana – P 4Mild Edit – C 8.9Mincea Monica – P 95Mitrache Carmen – P 83Mitran C. – C 2.6, C 7.5Mitrea D.R. – C 9.6Mitroi Nectara – C 5.8, C 5.9, C 9.2, C 9.8Melnic S. – C 4.1Moisa Mihaela – C 6.3, P 61, P 78Moldovan Mirela – C 8.8Molodoi Andreea – C 1.6, C 2.3, C 6.4Morcov V. – C 4.1Morcov G. – P 36Muhamad Sumaya Rouf – P 54, P 70Mureºan D. – C 4.3Muscalu Andra – C 3.7, C 6.6, P 51Muºeþ Gh. – C 4.1, P 2, P 20, P 9NNe<strong>de</strong>lcu I. – C 5.1, C 5.2, C 5.6, C 5.10, C 6.2, C 7.7, C 7.8,C 7.10, C 7.11, C 9.7, C 9.10, P 13, P 84, P 98, P 47,P97Ne<strong>de</strong>lcu Roxana – P 7, P 41, P 71Negreanu R. – P 77Negulescu V. – C 8.10, P 37Netcu I. – P 97Netcu Irina – P 41, P 47, P 7, P 71Neþoiu Cornelia – P 28Nica Dana – C 5.14, P 95Nichita M. – P 11Nicolae Ilinca – P 25, P 62, P 89Nicolescu A. – C 5.5, C 7.10, C 7.11, C 9.7, C 9.10, P 84Niþã Tatiana – P 59Niþescu Doina – C 6.5Nwabudike L.C. – C 5.3OO. Scutari – C 4.1Oanã Cezarina – P 1, P 12, P 21, P 55, P 58, P 93Oanþã A. – C 1.2, C 1.10, C 1.11, C 2.1, C 3.8, C 8.2, C 8.5Olguþa Orzan – C1.3Olsavszky Rozalia – C 3.7, C 6.6, P 51, P 59Olteanu Rodica – P 61Oltu I. – C 4.2Orãºan M.S. – C 9.6Orãºan R. – C 9.6Oros Lavinia – P 67, P 70, P 87Orzan O. – P 11Othman Sangar Jalal – P 54, P 70PPanduru Mihaela – C 5.7, C 6.10, P 31, P 102Partenie Marlena – P 42, P 43Pârvu M. – P 69Pârvu Magda – P 14Pãtraºcu V. – C 12, C 3.1, C 3.3, C 3.10, C 7.6, P 26, P 44,P 85, P 88, P 90Patriche-Benga Loredana – C 5.13, C 9.5Patriche-Benga Violeta – P 96Perlea V. – P 65Petre Ecaterina – P 36Petrean Daniela – C 7.1Petrescu Magda – C 8.7Petrescu Zenaida – C 3.9, C 6.7Petruþescu Brînduºa – P 50Pîrvu Alina – C 6.12Podaru Anca – C 1.3, P 92Poenaru Marcela – C 6.11, C 7.13, C 7.3, C 7.4, P 64Popa Florina – P 32Popa L.G. – P 11, P 30, P 65Popescu C.M. – C 5.8, C 5.9, C 9.2, C 9.8Popescu D. – C 2.6, C 6.11, C 7.3, C 7.4, C 7.5, P 91Popescu Dorina – P 1, P 12, P 21, P 49, P 55, P 58, P 93Popescu Irina Iuga – P 54, P 67, P 87Popescu M. – C 4.3, C 8.9Popescu Raluca – C 5.8, C 5.9, C 9.2, C 9.8Popescu S. – C 2.6, C 7.5Popescu ªt. – P 1, P 12, P 21, P 49, P 55, P 58, P 93Porr P. – C 8.3Puºcaºiu Dana – P 48, P 56Puºcaºiu M. – P 48Puºcoi Alina Elena – C 5.7, C 6.10, P 31, P 102119
Joi 12 – Vineri 13 – Sâmbãtã 14 – Duminicã 15 Noiembrie <strong>2009</strong>DermatoVenerol. (Buc.), 54, Nr. 4In<strong>de</strong>x autoriRRadu C.C. – P 85, C 12, C 3.1, C 7.6, P 90Raica Florina – C 8.7, P 16Rogoz ªerban – C 1.2Roºca Valentina – P 86Rotari Nina – C 4.2Rotaru B. – P 45Rotaru B. – P 32Rotaru Maria – C 5.11, C 8.3, P 32, P 45, P 101Ruºcanu Cristina – P 59Ruºinoiu Alina – C 6.12Rusu Alice – C 1.3, C 1.4, C 8.9, P 4Rusu Mãdãlina – C 3.6, P 92SSanda Gabriela – C 4.3Sãlãgeanu Adina – P 64, C 6.11, C 7.13Sãlãvãstru Carmen Maria – C 1.9, C 4.5, C 5.7, C 5.14,C 6.10, C 6.12, C 8.11, P 31, P 102Sãrac Floarea – C 1.7, C 2.5, P 56, P 57, P 68Schipor Sorina – P 89Scorþan Ecaterina – C 4.3Simian Ioana – C 5.8, C 5.9, C 9.2, C 9.8Siriac Oana – C 3.9Socoliuc C. – C 6.2Solovãstru Gheucã Laura – P 72Sotcan Rodica – C 3.4, C 6.11, C 7.13, C 7.4, P 64Stan Adina – P 16Stancu Andreea – C 6.11Stãniceanu Florica – P 77, P 97, P 41, P 60Stãtescu Laura – C 3.9, P 39Stir A. – P 38Stoica Daniela – P 78Stoica Loredana Elena – C 1.6, C 12, C 3.1, C 3.3, C 7.6, P44, P 85, P 90Stoicescu Irina – P 3, P 17, P 44, P 46, P 53, P 88, P 99Stoicescu Mariana – C 5.10Sturza V. – C 4.2, P 2, P 20, P 9Suciu G. – C 3.11Suciu Gloria – C 6.5Suciu Liana – C 5.13, C 9.5Suciu P. – C 9.5Susan Mirela – P 38, C 5.12ªªandor Cosmina – C 6.8ªenilã S. – P 24ªenilã Simona – C 1.11, C 2.7, C 5.12, C 7.1, C 8.4, C 9.9ªerban Adina – C 6.3, P 61, P 78TTampa M. – C 4.5, C 6.2, P 22, P 94, P 98Tãnase L. – C 7.5Tãnase Roxana – C 6.1Tãnãsescu C. – C 6.5Tãtaru A. – C 7.2Tãtaru Al. – C 8.8Tãtaru Mihaela – P 28Teodor Anca – C 5.14Teodorescu Adriana – P 83Teodoru Adriana – P 25Teodoru Adriana Sanda – P 62Thomescu Cecilia – C 3.5, P 4Tibârna Cristina – C 6.6, C 3.7, P 51Toa<strong>de</strong>r Mihaela Paula – P 79Trifu Elisabeta Rodica – P 25Trifu V. – C 1.8, C 3.4, C 6.11, C 7.13, C 7.3, C 7.4,P 64, P 74Tsoutsis A. – P 17, P 3, P 53Tsurcan Olga – P 36Turcu Gabriela – P 7, P 41Turda Constanþa – P 56ÞÞãran Oxana – C 6.11, C 7.13, P 64Þãranu Tatiana – P 79Þiplica G.-S. – C 1.9, C 4.5, C 5.7, C 5.14, C 6.10, C 6.12,C 8.11, P 31, P 102Þolea I. – C 1.6, C 7.6, P 90Þovaru Mihaela – P 4, P 83UUngureanu D. M. – C 2.6, C 7.5Ungureanu Dana – P 1, P 12, P 21, P 49, P 55, P 58, P 93Ungureanu E. – C 6.2Ungureanu Loredana – C 8.4VVais I. – C 2.6Vais I. – C 7.5Vârtosu Lori – P 71Vîlcea Alina Maria – C 3.3, C 7.6, P 3, P 26, P 44, P 46, P53, P 85, P 88, P 99Vîlcea I.D. – P 26Virtosu Lori – P 7, P 41, P 97Vlad Ana Maria – C 5.8, C 5.9, C 9.2, C 9.8Vlãdãu L. – C 6.2, C 9.10, P 84, P 94, P 98Voiculescu V. – P 65ZZiu Elda – C 3.9, C 6.7Zöller Nadja – C 8.1Zurac Sabina – P 5, P 69, P 14, P 60120