Transportul unitÄÈilor de transport intermodal pe cÄile ferate din ...
Transportul unitÄÈilor de transport intermodal pe cÄile ferate din ...
Transportul unitÄÈilor de transport intermodal pe cÄile ferate din ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
TRANSPORTULUNITĂŢILOR DE TRANSPORT INTERMODALPE CĂILE FERATE DIN ROMÂNIADr. Ing. Nicolae Mugurel TĂNĂSUICĂSocieatea Naţională <strong>de</strong> Transport feroviar <strong>de</strong> Marfă “C.F.R. Marfă “-S.A.Cadru didactic asociat la Catedra Transporturi, Trafic, Logistică a Facultăţii <strong>de</strong> Transporturi<strong>de</strong> la Universitatea “Politehnica” Bucureşti – titular al cursului <strong>de</strong> “Transporturi multimodale”Conferinţa Clubului Feroviar“Rolul <strong>transport</strong>ului feroviar în <strong>de</strong>zvoltarea unor soluții <strong>de</strong> logistică com<strong>pe</strong>titive”5 – 6 aprilie 2011, Constanţa
IstoricAnul Evenimentul1955 •Începutul containerizării în România.•Înfiinţarea unităţilor <strong>de</strong> ex<strong>pe</strong>diţii şi camionaj ale Căii Ferate Române1958 •Intrarea în vigoare a unui Tarif Local <strong>de</strong> Mărfuri al Căilor Ferate Române, care inclu<strong>de</strong> şi Condiţii generale <strong>pe</strong>ntru<strong>transport</strong>ul containerelor1969 •Efectuarea primelor <strong>transport</strong>uri <strong>de</strong> containere mari, <strong>de</strong> 10’1970 •Darea în exploatare a primului terminal <strong>de</strong> containere mari, Bucureşti Basarab•Circulaţia primului tren s<strong>pe</strong>cializat cu containere mari <strong>de</strong> 10’, <strong>pe</strong> relaţia Bucureşti Basarab - Braşov1972 •Introducerea cursului <strong>de</strong> “Transporturi multimodale” în programul <strong>de</strong> studii al stu<strong>de</strong>nţilor <strong>de</strong> la s<strong>pe</strong>cialitateaTehnologia <strong>transport</strong>urilor şi telecomenzi feroviare (astăzi, Ingineria <strong>transport</strong>urilor) a Facultăţii <strong>de</strong> Transporturi <strong>de</strong> laInstitutul Politehnic Bucureşti (astăzi, Universitatea Politehnica Bucureşti)1973 •Darea în exploatare a primului terminalul <strong>de</strong> containere mo<strong>de</strong>rn, 16 Februarie 1933, astăzi Bucureştii Noi1974 •Apariţia unei strategii <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a Românie care a prevăzut următoarele: ”se va stabili o pon<strong>de</strong>re raţională afiecărei categorii <strong>de</strong> <strong>transport</strong>, urmărindu-se folosirea cât mai eficientă a căilor <strong>pe</strong> apă şi a căilor <strong>ferate</strong> în ve<strong>de</strong>reaevitării poluării”1975 •Emiterea primelor reglementări cu privire la containerele mari <strong>de</strong> către Registrul Naval Român1978 •Apariţia unei strategii <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a României care preve<strong>de</strong>: “este necesar să se asigure utilizarea mai eficientă amijloacelor şi optimizarea <strong>transport</strong>urilor, aplicarea largă în acest sector a tehnologiilor mo<strong>de</strong>rne, în<strong>de</strong>osebi apaletizării şi containerizării mărfurilor”1986 •Apariţia “Îndrumătorului <strong>pe</strong>ntru exploatarea traficului combinat <strong>de</strong> mărfuri prin secţiile ECM”1993 •Ratificarea <strong>de</strong> către România a Acordului euro<strong>pe</strong>an privind marile linii <strong>de</strong> <strong>transport</strong> internaţional combinat şi instalaţiiconexe (A.G.T.C.), incheiat la Geneva la 1 februarie 19911999 •Emiterea Ordonanţei nr. 88 <strong>din</strong> 30 august 1999privind stabilirea unor reguli <strong>pe</strong>ntru <strong>transport</strong>ul combinat <strong>de</strong> mărfuri, care a fost aprobată prin legea nr. 401 / 20022000 •Emiterea Hotărârii Guvernului nr. 193 / 2002 <strong>pe</strong>ntru aprobarea Normelor metodologice <strong>de</strong> aplicare a OrdonanţeiGuvernului nr.88/1999 privind stabilirea unor reguli <strong>pe</strong>ntru <strong>transport</strong>ul combinat <strong>de</strong> mărfuri2001 •Emiterea Hotărârii Guvernului nr. 1003 <strong>din</strong> 4 octombrie 2001 <strong>pe</strong>ntru aprobarea Strategiei <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a sistemuluiferoviar <strong>din</strong> Romania in <strong>pe</strong>rioada 2001-2010, care inclu<strong>de</strong> şi un capitol <strong>de</strong>dicat <strong>de</strong>zvoltării <strong>transport</strong>ului <strong>intermodal</strong>2003 •Darea în exploatare a primului terminal <strong>de</strong> containere CSCT (Constanţa South Container Terminal)2007 •Lansarea Programului O<strong>pe</strong>raţional Sectorial – Transporturi (POS-T), care preve<strong>de</strong> promovarea <strong>transport</strong>ului <strong>intermodal</strong> şimo<strong>de</strong>rnizarea unor terminale <strong>de</strong> UTI–uriDr. Ing. Nicolae Mugurel TĂNĂSUICĂConferinţa Clubului Feroviar “Rolul <strong>transport</strong>ului feroviar în <strong>de</strong>zvoltarea unor soluții <strong>de</strong> logistică com<strong>pe</strong>titive”, 5 – 6 aprilie 2011, Constanţa2
Evoluţii şi ten<strong>din</strong>ţeSursa datelor: International Transport Forum & EurostatSursa datelor: EurostatPrelucrare după date <strong>de</strong> la Banca Mondială şi <strong>de</strong> la International Transport ForumSursa datelor: Ministerul Transporturilor şi InfrastructuriiPrelucrare după date <strong>de</strong> la Banca Mondială şi EurostatSursa datelor: CFR MarfăDr. Ing. Nicolae Mugurel TĂNĂSUICĂConferinţa Clubului Feroviar “Rolul <strong>transport</strong>ului feroviar în <strong>de</strong>zvoltarea unor soluții <strong>de</strong> logistică com<strong>pe</strong>titive”, 5 – 6 aprilie 2011, Constanţa3
Evoluţii şi ten<strong>din</strong>ţe1. Volumul traficului <strong>de</strong> containere mari prin portul ConstanţaAnulTEUSegment<strong>de</strong> piaţaFeroviar Rutier Maritim FluvialTEUSegment<strong>de</strong> piaţaTEUSegment<strong>de</strong> piaţaTEUSegment <strong>de</strong>2009 594303 18.33% 108936 51.14% 303927 29.03% 172526 1.50% 89152007 1411414 14.70% 207478 14.80% 208889 69% 973876 1.60% 22583Sursa datelor: Raportul portului Constanţa <strong>pe</strong>ntru anul 2009piaţaTEUCirca 70-75 % <strong>din</strong> traficul <strong>de</strong> containere mari se <strong>de</strong>rulează prin portul Constanţa.2. Volumul traficului intern <strong>de</strong> UTI-uri fără legătură cu portul Constanţa → 0. CEREREA GENERATĂ DE COMERŢUL INTERN A DISPĂRUT. traficul intern se <strong>de</strong>rulează în legătură cu importul şi exportul mărfurilor.Dr. Ing. Nicolae Mugurel TĂNĂSUICĂConferinţa Clubului Feroviar “Rolul <strong>transport</strong>ului feroviar în <strong>de</strong>zvoltarea unor soluții <strong>de</strong> logistică com<strong>pe</strong>titive”, 5 – 6 aprilie 2011, Constanţa4
Evoluţii şi ten<strong>din</strong>ţeMajoritatea trenurilor <strong>de</strong> containere sunt<strong>de</strong>dicate unui singur client.Au dispărut trenurile inter-terminale.Au dispărut serviciile <strong>de</strong> tip hub-andspokes/ placă turnantă.Descrierea Asociaţiei Euro<strong>pe</strong>ne<strong>pe</strong>ntru Transport Intermodal(EIA)Servicii Navetă Trenuri complete /<strong>de</strong> linietrenuri directeDescrierea <strong>din</strong> proiectul DIOMIS 1989 2010Navetă, DA DANavetă cu antene DA DAServiciu în triunghi - - -Serviciu convenţional Sistem <strong>de</strong> producţie Tren multigrupat <strong>de</strong> linie DA DAcare utilizează Trenuri multigrupate care schimbă vagoane între ele DA NUServiciu <strong>de</strong> colectare şi capacităţi mai mici - - -distribuţieServicii în Hub-and-spokes<strong>de</strong>cât ale unui trencomplet (Sistem cu Placă turnantă DA NUreţea Poartă alimentare)Fără echivalent DIOMIS DA DAFără echivalent EIA Poartă - mo<strong>de</strong>l HUPAC NU NUReţea <strong>de</strong> navete Hub-and-spokes - mo<strong>de</strong>l Intercontainer - Interfrigo DA NUMainhub NU NU- Trafic mixt convenţional – <strong>intermodal</strong> DA DADr. Ing. Nicolae Mugurel TĂNĂSUICĂConferinţa Clubului Feroviar “Rolul <strong>transport</strong>ului feroviar în <strong>de</strong>zvoltarea unor soluții <strong>de</strong> logistică com<strong>pe</strong>titive”, 5 – 6 aprilie 2011, Constanţa5
Concurenţa intra şi <strong>intermodal</strong>ă în România1. <strong>Transportul</strong> feroviar <strong>de</strong> UTI-uri coo<strong>pe</strong>rează cu:• <strong>transport</strong>ul naval;• <strong>Transportul</strong> rutier;2. <strong>Transportul</strong> feroviar <strong>de</strong> UTI-uri concurează cu :• <strong>transport</strong>ul rutier;• <strong>transport</strong>ul fluvial;3. Indicele IBM privind liberalizarea, în 2008: 797 (2008)• Concurenţă intramodală tot mai puternică• Cel puţin 4 o<strong>pe</strong>ratori feroviari interesaţi <strong>de</strong> <strong>transport</strong>ul UTI-urilorDr. Ing. Nicolae Mugurel TĂNĂSUICĂConferinţa Clubului Feroviar “Rolul <strong>transport</strong>ului feroviar în <strong>de</strong>zvoltarea unor soluții <strong>de</strong> logistică com<strong>pe</strong>titive”, 5 – 6 aprilie 2011, Constanţa6
Concurenţa rutelor şi a porturilorCoridorul II:Mai scurt cu 1100 kmTrenuri Beijing -HamburgCoridorul V:Mai scurtFar East Land BridgeTrenurile Viking+ feribot <strong>de</strong> laIlicevsk laVarna / IstanbulMai scurt cu<strong>pe</strong>ste 400 kmTrenuri + feribotrusesc <strong>de</strong> laKavkaz la VarnaTransport uri<strong>pe</strong>ntru proiecteleBelene şi SouthStreamPreluare trafic <strong>din</strong>AsiaCoridorul X:Mai scurt cu <strong>pe</strong>ste 500 kmBosphorus Euro<strong>pe</strong>ExpressCoridorul IV via Serbia:Mai scurte cu 180 / 540 kmMajoritatea trenurilor <strong>de</strong> UTICoridorul TRACECA bulgarProblema intero<strong>pe</strong>rabilităţiirezolvatăDr. Ing. Nicolae Mugurel TĂNĂSUICĂConferinţa Clubului Feroviar “Rolul <strong>transport</strong>ului feroviar în <strong>de</strong>zvoltarea unor soluții <strong>de</strong> logistică com<strong>pe</strong>titive”, 5 – 6 aprilie 2011, Constanţa7
Condiţii <strong>pe</strong>ntru <strong>transport</strong>urile combinate1. Organizaţii interesate <strong>de</strong> <strong>transport</strong>ul combinat neînsoţitRelaţii i<strong>de</strong>aleEvoluţii în EuropaPrelucrare după DB Com<strong>pe</strong>tition Report 20082. Infrastructură, tehnologii, proceduri:• Linii <strong>de</strong> cale ferată şi şosele• Terminale• Echipamente <strong>de</strong> manipulare• Gestiune şi proceduri <strong>de</strong> lucruDr. Ing. Nicolae Mugurel TĂNĂSUICĂConferinţa Clubului Feroviar “Rolul <strong>transport</strong>ului feroviar în <strong>de</strong>zvoltarea unor soluții <strong>de</strong> logistică com<strong>pe</strong>titive”, 5 – 6 aprilie 2011, Constanţa8
Liniile <strong>de</strong> caleferatăParametrulUnitatea <strong>de</strong> Obiectivmăsură Linii mo<strong>de</strong>rnizate Linii noiValoarea actualăGabarit AGTC - B C BIntermodal - P/C 70 – P/C 400 P/C 45 – P/C 375Viteza maximă <strong>de</strong> circulaţie a trenurilor <strong>de</strong> marfă [km/h] 120 12085 - 90Viteză comercială 25Sarcina maximă <strong>pe</strong> osiev≤100 km/h22,5 22,5[t/osie]v≤120 km/h 20 2020,5Sarcina admisă <strong>pe</strong> metru liniar [t/m] 8 8 7,2Lungimea maximă a trenurilor [m] 750 750 500-700Tonajul brut al trenurilor <strong>de</strong> UTI-uri [t] 1500 1400-3000Termen <strong>pe</strong>ntru finalizarea lucrărilorCoridor TronsonEstimare 2005 Estimare 2007 Estimare 2011 Stadiul actualIV Bucureşti – Câmpina Dec. 2003 iun-04 - FinalizatBucureşti Băneasa - Fundulea 2007 2010 2011 În curs <strong>de</strong> recepţieFundulea - Feteşti 2008 2010 Trim. IV 2011 Lucrări în execuţieBucureşti Nord – Bucureşti 2009 2008 2011 Lucrări în execuţieBăneasaFeteşti – Constanţa 2009 2008 2011 Lucrări în execuţieBraşov - Pre<strong>de</strong>al 2009 2014 2020 Revizuirea studiului <strong>de</strong> fezabilitatePre<strong>de</strong>al – Câmpina 2010 2010 Nov. 2011 Lucrări în execuţieBraşov - Sighişoara 2010 2013 2019 Revizuirea studiului <strong>de</strong> fezabilitateSighişoara – Coşlariu 2011 2013 2015 Revizuirea proiectului tehnicCoşlariu - Simeria 2011 2013 2014 Revizuirea proiectului tehnicSimeria - Curtici 2012 2012 2020 Elaborare studiu <strong>de</strong> fezabilitateCurtici Frontieră – Km 614 2012 2012 2014 Demararea lucrărilor în 2011Arad – Drobeta Turnu Severin 2015 2015 2021 Contract <strong>pe</strong>ntru elaborarea studiului <strong>de</strong>Drobeta Turnu Severin - Craiova - 2015 2019 prefezabilitate în curs <strong>de</strong> semnareCraiova - Calafat 2010 - 2018 Revizuirea studiului <strong>de</strong> fezabilitateCalafat – Pod Dunăre 2008 2009 - Lucrări în execuţie. Finalizare la 31 <strong>de</strong>c. 2011IX Bucureşti – Vi<strong>de</strong>le - Giurgiu 2016 2016 - Studiu <strong>de</strong> prefezabilitate elaboratBucureşti - Giurgiu 2016 - -Ploieşti – Focsani 2016 2016 - Studiu <strong>de</strong> fezabilitate elaboratFocşani – Bacău 2017 2018 -Bacău – Paşcani 2018 2018 -Paşcani - Ungheni 2021 2018 -Autostrăzi “paralele” cu magistralele feroviare finalizate în <strong>pe</strong>rioada 2011 – 2015 !!!Dr. Ing. Nicolae Mugurel TĂNĂSUICĂConferinţa Clubului Feroviar “Rolul <strong>transport</strong>ului feroviar în <strong>de</strong>zvoltarea unor soluții <strong>de</strong> logistică com<strong>pe</strong>titive”, 5 – 6 aprilie 2011, Constanţa9
Terminale1. Structura reţelei:• Terminale terestre: 22 CFR Marfă + 7 private• Terminale maritime: 3• Terminale fluviale cu legătură feroviară: 12. Tehnologii:• Există: macarale <strong>de</strong> cheu, macarale portal <strong>pe</strong> pneuri (RTG), macarale portal <strong>pe</strong> şine (RMG),macarale mobile, încărcătoare frontale, şaşie şi tractoare <strong>de</strong> terminal• NU există: macarale stivuitor portal (straddle carrier), vehicule ghidate automat (AGV),trenuri <strong>de</strong> şasie (MTS), sisteme <strong>de</strong> manipulare orizontală, sistemele complet automatizate• Terminalele maritime: gestiune informatizată & mesaje EDI3. Problema regimului terminalelor CFR Marfă• Articolul 5 <strong>din</strong> Directiva 2001/14/CE a Parlamentului Euro<strong>pe</strong>an şi a Consiliului <strong>din</strong> 26februarie 2001: Întreprin<strong>de</strong>rile feroviare au dreptul, în mod nediscriminatoriu, lasetul minim <strong>de</strong> prestații și <strong>de</strong> acces, prin intermediul rețelei la infrastructurile <strong>de</strong> serviciiprevăzute în anexa II. Furnizarea serviciilor menționate la anexa II alineatul (2) serealizează în mod nediscriminatoriu, iar cererile întreprin<strong>de</strong>rilor feroviare pot firespinse doar dacă există alte opțiuni viabile în condiţiile pieţei.• O<strong>pe</strong>ratorii feroviari naţionali se bucură <strong>de</strong> “dreptul bunicului” (grandfather right) şi aupăstrat, într-o formă sau alta, activităţile <strong>de</strong> exploatare sau controlul accesului la “<strong>pe</strong>rlelecoroanei”4. Probleme tehnice şi o<strong>pe</strong>raţionale în caz <strong>de</strong> acces concurent şi a sosiri cvasisimultaneîn terminaleDr. Ing. Nicolae Mugurel TĂNĂSUICĂConferinţa Clubului Feroviar “Rolul <strong>transport</strong>ului feroviar în <strong>de</strong>zvoltarea unor soluții <strong>de</strong> logistică com<strong>pe</strong>titive”, 5 – 6 aprilie 2011, Constanţa10
Terminale1. Orice o<strong>pe</strong>rator <strong>de</strong> terminal este obligat să acor<strong>de</strong> accesulaltora la un preţ rezonabil, ca răspuns la o cerere rezonabilă(principiul accesului liber);2. Un o<strong>pe</strong>rator <strong>de</strong> terminal nu este obligat să-şi afectezepropria afacere <strong>pe</strong>ntru a furniza acces <strong>de</strong>schis.Trafford Park (Manchester)Dr. Ing. Nicolae Mugurel TĂNĂSUICĂConferinţa Clubului Feroviar “Rolul <strong>transport</strong>ului feroviar în <strong>de</strong>zvoltarea unor soluții <strong>de</strong> logistică com<strong>pe</strong>titive”, 5 – 6 aprilie 2011, Constanţa11
Costuri în <strong>transport</strong>ul combinat neînsoţit1. Costuri relativ similare cu ale <strong>transport</strong>ului rutier <strong>din</strong> poartă în poartă, datorită:• Manevrelor• Manipularilor <strong>din</strong> terminale• Duratei <strong>de</strong> <strong>transport</strong> mult mai mari <strong>de</strong> <strong>pe</strong> segmentul feroviar• <strong>Transportul</strong>ui rutier <strong>pe</strong> segmentele iniţiale şi finale• Formalităţilor administrative• Nivelului redus al taxelor <strong>de</strong> drum în raport cu TUI2. Tarifarea utilizării infrastructurii feroviare versus tarifarea utilizării infrastucturiirutiereDr. Ing. Nicolae Mugurel TĂNĂSUICĂConferinţa Clubului Feroviar “Rolul <strong>transport</strong>ului feroviar în <strong>de</strong>zvoltarea unor soluții <strong>de</strong> logistică com<strong>pe</strong>titive”, 5 – 6 aprilie 2011, Constanţa12
BeneficiiCirculaţia între Bucureştii Noi şi Constanţa Ferry-Boat a unei <strong>pe</strong>rechisuplimentare <strong>de</strong> trenuri cu 33 containere <strong>de</strong> 40’ înseamnă:1.Economii <strong>de</strong> motorină <strong>de</strong> aproximativ 220 t/an;2.Economii <strong>de</strong> energie primară + reducerea emisiilor <strong>de</strong> noxe şi acosturilor externe.Energia primară [kj/an] 51604248960Emisii <strong>de</strong> dioxid <strong>de</strong> carbon (CO 2 ) [t/an] 4568,23Emisii <strong>de</strong> oxizi <strong>de</strong> azot (NOx) [t/an] 28,38Emisii <strong>de</strong> dioxid <strong>de</strong> sulf (SO 2 ) [t/an] 2,16Emisii <strong>de</strong> compusi organici volatili nemetanici [t/an] 4,87Emisii <strong>de</strong> particule fine (praf) [t/an] -0,24Cost extern şi <strong>de</strong> mediu [euro/an] 2284117,44Dr. Ing. Nicolae Mugurel TĂNĂSUICĂConferinţa Clubului Feroviar “Rolul <strong>transport</strong>ului feroviar în <strong>de</strong>zvoltarea unor soluții <strong>de</strong> logistică com<strong>pe</strong>titive”, 5 – 6 aprilie 2011, Constanţa13
Legislaţia <strong>transport</strong>urilor combinate neînsoţite• Acordul euro<strong>pe</strong>an <strong>din</strong> 1991 privind marile linii <strong>de</strong> <strong>transport</strong> international combinat si instalatii conexe(AGTC), aprobat prin legea nr. 8 / 1993 şi modificat ulterior– Angajamante neonorate, încă, ale statului privind infrastructura• Directiva 92 / 106 a Consiliului <strong>din</strong> <strong>din</strong> 7 <strong>de</strong>cembrie 1992, privind stabilirea <strong>de</strong> norme comune <strong>pe</strong>ntruanumite tipuri <strong>de</strong> <strong>transport</strong>uri combinate <strong>de</strong> mărfuri, între state membre;• Ordonanţa nr. 88 <strong>din</strong> 30 august 1999 privind stabilirea unor reguli <strong>pe</strong>ntru <strong>transport</strong>ul combinat <strong>de</strong> mărfuri,aprobată prin legea nr. 401 / 2002;• Hotărârea Guvernului nr. 193 / 2000 <strong>pe</strong>ntru aprobarea Normelor metodologice <strong>de</strong> aplicare a OrdonanţeiGuvernului nr.88/1999 privind stabilirea unor reguli <strong>pe</strong>ntru <strong>transport</strong>ul combinat <strong>de</strong> mărfuri;─ Acte normative INUTILE, întrucât nu reduc birocraţia facilităţile <strong>pe</strong>ntru <strong>transport</strong>uri combinate nu au fost acordate.• Regulamentul <strong>de</strong> <strong>transport</strong> <strong>pe</strong> căile <strong>ferate</strong> <strong>din</strong> România;• Convenţia privind <strong>transport</strong>urile internaţionale feroviare (COTIF)─ A<strong>pe</strong>ndicele B – Reguli uniforme privind contractul <strong>de</strong> tranport feroviar internaţional <strong>de</strong> marfă (CIM)─ A<strong>pe</strong>ndicele D – Reguli uniforme privind contractuld e utilizare a infrastucturii (CUI) – rezerve emise<strong>de</strong> România → lipsa răspun<strong>de</strong>rii gestionarului infrastructurii şi imposibilitatea regresului contraacestuia• Programul O<strong>pe</strong>raţional Sectorial Transporturi 2007 - 2013– 18 / 33 milioane <strong>de</strong> euro - insuficient– Deficienţă: eligibilitatea este acordată numai gestionarului infrastructurii feroviare <strong>din</strong> România– Condiţia <strong>de</strong> eligibilitate diferită <strong>de</strong> cea <strong>din</strong> Germania• Hotărârea Guvernului nr. 1339 / 2008─Restricţii <strong>de</strong> circulaţie <strong>pe</strong> numai 10 tronsoane <strong>de</strong> drum• Legislaţia vamală: Proceduri complicate şi birocraticeDr. Ing. Nicolae Mugurel TĂNĂSUICĂConferinţa Clubului Feroviar “Rolul <strong>transport</strong>ului feroviar în <strong>de</strong>zvoltarea unor soluții <strong>de</strong> logistică com<strong>pe</strong>titive”, 5 – 6 aprilie 2011, Constanţa14
Forme <strong>de</strong> susţinere a <strong>transport</strong>urilor combinateAustria Sprijin financiar <strong>pe</strong>ntru investiţii Construcţia şi mo<strong>de</strong>rnizarea <strong>de</strong> terminale, studii <strong>de</strong> fezabilitate (50%), achiziţii <strong>de</strong> echipamente şi tehnologii noi (30%)Măsuri fiscale Scutire <strong>de</strong> la taxa <strong>pe</strong> vehicule mai grele <strong>de</strong> 3,5 t, utilizate în TCRestricţii <strong>de</strong> circulaţie Zile <strong>de</strong> sâmbătă, duminică şi sărbători legale; Noaptea, între orele 22:00 şi 5:00. Excepţie: 65 km în jurul terminalelor <strong>pe</strong>ntru vehicule cu UTI-uriLimite <strong>de</strong> masă <strong>pe</strong>ntru vehicule 44 tone, <strong>pe</strong>ntru vehicule rutiere participante la un TCTaxa <strong>de</strong> drum Euro 0 – 3: 0,3738 euro/km Euro 4 – 5: 0,3276 euro/km Euro EEV, 6: 0,3066 euro/km Taxe s<strong>pe</strong>ciale <strong>pe</strong> anumite autostrăziBelgia Subvenţii <strong>pe</strong>ntru o<strong>pe</strong>rare Trafic feroviar intern, <strong>pe</strong>ntru minim 40 TEU/tren şi minim 51 km. Formula <strong>de</strong> calcul a subvenţiei este (a + nr. <strong>de</strong> UTI x km) + b, în carea = 0,14 – 0,20 euro/km şi b = 22 – 40 euro. Trafic feroviar interportuar, <strong>pe</strong>ntru minim 40 TEU/tren. Formula <strong>de</strong> calcul a subvenţiei este (c + nr. <strong>de</strong> UTI x km) + d, în care c şi d auvalori egale cu jumătarea valorilor a şi b <strong>din</strong> cazul traficului intern. Trafic internaţional <strong>pe</strong>ntru minim 50 TEU / tren, minim 120 km şi circulaţia trenurilor minim 40 săptămâni / an. Formula <strong>de</strong> calcul asubvenţiei este e + f x nr. <strong>de</strong> UTI, în care e = 330 – 1000 euro, iar f = 10 – 20 euro/UTI.Cehia Sprijin financiar <strong>pe</strong>ntru investiţii Construcţii <strong>de</strong> noi linii industriale, achiziţia <strong>de</strong> instalaţii şi echipamente mobile <strong>pe</strong>ntru linii industriale noi sau existenteMăsuri fiscale Reducere <strong>de</strong> 100 % <strong>din</strong> taxa <strong>de</strong> drum <strong>pe</strong>ntru vehiculele rutiere utilizate exclusiv <strong>pe</strong> segmentele iniţial şi final al unui TC Reducere <strong>de</strong> 25 – 90 % <strong>din</strong> taxa <strong>de</strong> drum <strong>pe</strong>ntru vehicule rutiere care realizează un anumit număr <strong>de</strong> curse în cadrul unui TCElveţia Sprijin politic Constituţia Elveţiei, art. 84 (2): “Traficul <strong>de</strong> mărfuri <strong>de</strong>-a lungul Elveţiei, <strong>pe</strong> axele alpine se efectuează <strong>pe</strong> calea ferată. Consiliul fe<strong>de</strong>ralva lua toate măsurile necesare. Derogări nu vor fi acordată <strong>de</strong>cât dacă sunt inevitabile. Acestea trebuie să fie precizate într-o lege.”Sprijin financiar <strong>pe</strong>ntru investiţii Construcţia şi mo<strong>de</strong>rnizarea <strong>de</strong> terminale, achiziţii <strong>de</strong> echipamente, achiziţii <strong>de</strong> vagoaneSubvenţii <strong>pe</strong>ntru o<strong>pe</strong>rare Tranzit Italia – Olanda: 75 euro/UTI + 850 euro/tren Tranzit Italia – Franţa: 75 euro/UTI + 1350 euro/tren Tranzit Italia – Belgia/Luxemburg/Marea Britanie: 75 euro/UTI + 1600 euro/tren Tranzit Italia – Germania e Nord/Danemarca/Scan<strong>din</strong>avia: 75 euro/UTI + 1540 euro/tren Tranzit Italia – Zona Rhine/Ruhr/Main: 75 euro/UTI + 1600 euro/tren Tranzit Italia – Sudul Germaniei: 75 euro/UTI + 1900 euro/tren Italia – Elveţia: 75 euro/UTI + 1900 euro/trenMăsuri fiscale Rambursări <strong>de</strong> taxe aplicate la vehiculele utilizate în <strong>transport</strong> combinatRestricţii <strong>de</strong> circulaţie Noaptea, între orele 22:00 şi 5:00 DuminicaLimite <strong>de</strong> masă <strong>pe</strong>ntru vehicule 44 tone, <strong>pe</strong>ntru vehicule rutiere participante la un <strong>transport</strong> combinatTaxa <strong>de</strong> drum Euro 0 – 2: 3,07 ct/km Euro 3: 2,66 ct/km Euro 4-6: 2,26 ct/tkmFranţa Subvenţii <strong>pe</strong>ntru o<strong>pe</strong>rare 12 euro/UTI manipulate într-un terminal francez 30% <strong>din</strong> costurile <strong>de</strong> <strong>transport</strong> <strong>pe</strong>ntru <strong>de</strong>mararea serviciilor <strong>de</strong> <strong>transport</strong> combinat <strong>de</strong> mărfuri ca alternativă la <strong>transport</strong>ul rutierGermania Sprijin financiar <strong>pe</strong>ntru investiţii Construcţia şi mo<strong>de</strong>rnizarea <strong>de</strong> terminale aparţinând DB Netz sau unor companii private (85%)Măsuri fiscale Scutire <strong>de</strong> la plata impozitului <strong>pe</strong> vehicul <strong>pe</strong>ntru vehiculele utilizate exclusiv în <strong>transport</strong> combinatRestricţii <strong>de</strong> circulaţie La sfârşit e săptămână şi în zile <strong>de</strong> sărbători legaleLimite <strong>de</strong> masă <strong>pe</strong>ntru vehicule 44 t <strong>pe</strong>ntru segmentele rutiere iniţial şi final <strong>din</strong> cadrul unui <strong>transport</strong> combinatTaxa <strong>de</strong> drum 0,141 – 0,288 euro/kmItalia Sprijin financiar <strong>pe</strong>ntru investiţii Regiunea Bolzano: <strong>de</strong>zvolatre <strong>de</strong> terminale (50% <strong>din</strong> costuri), echipamente <strong>de</strong> manipulare (30% <strong>din</strong> costuri), informatică (30% <strong>din</strong>costuri), studii (50% <strong>din</strong> costuri)Subvenţii <strong>pe</strong>ntru o<strong>pe</strong>rare Regiunea Venezia Giulia Friuli: 33 euro/UTI; Regiunea Emilia Romagna: 0,008 – 0,01 euro/tonă-km <strong>pe</strong>ntru trenuri complete. Maxim 30% <strong>din</strong> costurile <strong>transport</strong>ului feroviar Interporto Campano Spa: 1322000 euro/ trei ani <strong>pe</strong>ntru TC cale ferată – şoea între portul Napoli şi Centrul Logistic Nola.Marea Britanie Subvenţii <strong>pe</strong>ntru o<strong>pe</strong>rare La nivelul costurilor externe evitate – valori diferite în regiuni diferite. Limitare la 30% <strong>din</strong> costurile <strong>de</strong> o<strong>pe</strong>rare.Dr. Ing. Nicolae Mugurel TĂNĂSUICĂConferinţa Clubului Feroviar “Rolul <strong>transport</strong>ului feroviar în <strong>de</strong>zvoltarea unor soluții <strong>de</strong> logistică com<strong>pe</strong>titive”, 5 – 6 aprilie 2011, Constanţa15
1. <strong>Transportul</strong> feroviar <strong>de</strong> UTI-uri şi <strong>transport</strong>ul combinat au cunoascut o <strong>de</strong>că<strong>de</strong>re după 1989.2. <strong>Transportul</strong> feroviar <strong>de</strong> UTI-uri este generat aproa<strong>pe</strong> în exclusivitate <strong>de</strong> comerţul exterior alRomâniei.3. Influenţe negative au:• lucrările la linii• construcţia <strong>de</strong> autostrăzi “paralele” cu magistralele• creşterea TUI după finalizarea lucrărilor la liniile <strong>de</strong> cale ferată.4. Acţiuni necesare:• ATRAGEREA CERERII GENERATE DE COMERŢUL INTERIOR;• atragerea cererii <strong>de</strong> <strong>pe</strong> alte rute sau în tranzit prin porturile concurente portului Constanţa.5. Măsuri legislative, financiare şi fiscale <strong>pe</strong>ntru <strong>de</strong>zvoltarea traficului combinat neînsoţit:• mo<strong>de</strong>rnizarea şi <strong>de</strong>zvoltarea infrastructurii (linii şi terminale);• refacerea parcului <strong>de</strong> UTI-uri <strong>din</strong> sistemul feroviar;• constituirea unui parc <strong>de</strong> vagoane adaptate la cerinţele <strong>de</strong> <strong>pe</strong> piaţă;• ELIMINAREA AVANTAJELOR SISTEMULUI RUTIER ÎN RAPORT CU SISTEMUL FEROVIAR: Taxarea utilizării infrastructurii rutiere proporţională cu nivelul <strong>de</strong> poluate şi costurile externe Taxarea utilizării infrastructurii feroviare la nivelul costurilor marginale sociale Restricţii <strong>de</strong> circulaţie <strong>pe</strong> drumurile publice; Eliminarea accizei <strong>pe</strong>ntru întreţinerea drumurilor <strong>din</strong> preţul motorinei utilizate în tracţiunea Diesel• stimularea interesului <strong>pe</strong>ntru organizarea şi realizarea <strong>de</strong> <strong>transport</strong>uri combinate: Scutiri <strong>de</strong> taxe Subvenţii <strong>pe</strong>ntru trenurile <strong>de</strong> UTI-uri; Document <strong>de</strong> <strong>transport</strong> multimodal unicConcluzii6. O<strong>pe</strong>ratorii feroviari ar trebui să se preocu<strong>pe</strong> <strong>de</strong> organizarea, prin forţe proprii, a activităţiloraferente <strong>transport</strong>ului combinat.Dr. Ing. Nicolae Mugurel TĂNĂSUICĂConferinţa Clubului Feroviar “Rolul <strong>transport</strong>ului feroviar în <strong>de</strong>zvoltarea unor soluții <strong>de</strong> logistică com<strong>pe</strong>titive”, 5 – 6 aprilie 2011, Constanţa16