Revista de IgienÄ Åi SÄnÄtate PublicÄ nr. 3 - Revista de Igiena si ...
Revista de IgienÄ Åi SÄnÄtate PublicÄ nr. 3 - Revista de Igiena si ...
Revista de IgienÄ Åi SÄnÄtate PublicÄ nr. 3 - Revista de Igiena si ...
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health7Tabelul 1. Pon<strong>de</strong>rea cazurilor <strong>de</strong> afecţiuni cronice în lotDiagnosticNr. Cazuriamigdalită cronică 2diabet zaharat 2hipotiroidie 2litiaza renală 2pericardita cronică 1reumatism, spondiloză 1rinită alergică 1talasemie 1Total 12 (6,48%)Din cadrul caracteristicilor <strong>de</strong> comportament alimentar individual, am evaluat răspunsuriledate la întrebarea: „Câte mese principale serviţi zilnic ?”Din grupul <strong>de</strong> 185 <strong>de</strong> respon<strong>de</strong>nţi:‣ 14 (7,56%) consumă doar o <strong>si</strong>ngură masă principală pe zi‣ 54 (29,18%) consumă 2 mese principale pe zi‣ 61 (32,97%) consumă 3 mese principale pe zi, iar‣ 56 (30,27%) consumă variabil, neregulat mesele principale zilnice.Există un procent important <strong>de</strong> tineri care prezintă un comportament alimentar nesanogen, fieconsumă doar o masă principală pe zi, fie consumă neregulat (38% dintre ei), pon<strong>de</strong>reîngrijorătoare.Doar o treime (32,97%) dintre stu<strong>de</strong>nţi consumă în fiecare zi cele trei mese principalerecomandate (Figura 1).Se observă că pon<strong>de</strong>rea băieţilor care au tendinţa <strong>de</strong> a consuma mai neregulat meseleprincipale este mai mare <strong>de</strong>cât a fetelor (46,2% faţă <strong>de</strong> 35,33%) [10,13] şi există e egalitate pesexe privitor la consumul recomandat <strong>de</strong> 3 mese principale pe zi (în medie o treime pentrufiecare categorie).
8<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Healthvariabil3 mese pe zi2 mese pe zi1 masa pe zi25,56%30,27%32,97%32,69%33,08%23,07% 29,18%1,97% 7,56% 9,77%31,57%44,23%Fete Baieti TotalFigura 1. Frecvenţa <strong>de</strong> consum a meselor principale în lotCei din mediul urban au tendinţenesanogene <strong>de</strong> a consuma meniurile maivariabil ca regularitate şi frecvenţă şi mai raracasă, comparativ cu cei din mediul rural[1,14].La întrebarea „Un<strong>de</strong> serviţi meseleprincipale?„ majoritatea tinerilor chestionaţiau răspuns „acasă” (84,32%), urmaţi <strong>de</strong> ceicare nu au un loc stabil preferat (9,18%), ceicare consumă mai frecvent meseleprincipale la cantină sau restaurant (4,86%)respectiv cei care consumă la fast-food(1,62%) (Tabelul 2).Tabelul 2. Locul preferat <strong>de</strong> consum al meniului principalrepartizat pe mediu <strong>de</strong> rezi<strong>de</strong>nţăLocul <strong>de</strong> rezi<strong>de</strong>nţăUn<strong>de</strong> serviţi mesele principale?Nr.persoaneRural acasă 22Urban acasă 134Rural cantină/restaurant 2Urban cantină/restaurant 7Urban fast food 3Rural nu am un loc stabil 2Urban nu am un loc stabil 15Total 185
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health9Am urmărit frecvenţa <strong>de</strong> consum astu<strong>de</strong>nţilor pe tipuri <strong>de</strong> alimente şi pecantitatea medie <strong>de</strong> produs consumată zilnic.Am investigat principalele sortimente <strong>de</strong>alimente care conţin aditivi din meniulstu<strong>de</strong>nţilor şi anume: mezeluri, lactate aci<strong>de</strong>,brînzeturi grase, produse <strong>de</strong> patiserie,dulciuri, gemuri/dulceţuri/compot, conserveşi margarină, investigate din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>real gramajului aproximativ <strong>de</strong> consum zilnic,frecvenţa zilnică şi cea săptămânală <strong>de</strong>aport. Pentru mezeluri:Din cei 185 <strong>de</strong> stu<strong>de</strong>nţi investigaţi, 101(54,59%) consumă mezeluri în fiecare zi, 60(32,43%) consumă mezeluri pe parcursulsăptămânii <strong>de</strong>ci la două-trei zile, respectivdoar 19 dintre ei (10,27%) nu consumă<strong>de</strong>loc aceste produse.Dintre consumatorii zilnici, 44 (23,78%)consumă mezeluri în cantităţi <strong>de</strong> peste 200 gzilnic, peste raţia recomandată, iar 7 dintreei (3,78%) peste 300 g zilnic. Sunt unii careconsumă aceste cantităţi doar o dată pe zi,iar alţii le repartizează <strong>de</strong> 2 sau 3 ori pe zi, lamicul <strong>de</strong>jun şi în sandwich-uri. Pentru lactate aci<strong>de</strong>:Din grupa <strong>de</strong> lactate aci<strong>de</strong>, 48 dintre stu<strong>de</strong>nţi(25,94%) nu consumă <strong>de</strong>loc din acesteproduse, restul <strong>de</strong> 74,1% le consumăfrecvent, respectiv 131 (70,8%) consumăzilnic. Observăm o preferinţă mai accentuatăpentru lactate aci<strong>de</strong> <strong>de</strong>cât pentru mezeluri îngrupul nostru <strong>de</strong> studiu. Dintre ei, 16(8,64%) consumă lactate aci<strong>de</strong> peste raţiarecomandată chiar şi în lipsa laptelui caaport suficient. Pentru brânzeturi grase:Brânzeturile grase conţin aditivi din diferitegrupe, adăugaţi pentru sporirea calităţilorsenzoriale şi conservare, o raţie <strong>de</strong> peste 60g zilnic în lipsa aportului <strong>de</strong> lapte şi altelactate aci<strong>de</strong> <strong>de</strong>păşeşte raţia recomandată. Încazul nostru, 85 <strong>de</strong> stu<strong>de</strong>nţi nu consumă<strong>de</strong>loc brânzeturi grase (45,94%) o pon<strong>de</strong>reimportantă <strong>de</strong> menţionat, 49 (26,48%)consumă zilnic diverse sortimente <strong>de</strong>brânzeturi grase, iar 15,13% într-o cantitate<strong>de</strong> peste 100 g pe zi. Pentru produse <strong>de</strong> patiserie:Produsele <strong>de</strong> patiserie se găsesc frecvent înmeniul tinerilor, nu avem o raţierecomandată <strong>de</strong> consum pentru acestea<strong>de</strong>cât orientativ sub 200 g pe zi ca şiproduse cerealiere rafinate şi completate <strong>de</strong>consumul produselor <strong>de</strong> panificaţie şileguminoase.În lot, avem 69 <strong>de</strong> tineri care nu consumă<strong>de</strong>loc produse <strong>de</strong> patiserie reprezentând opon<strong>de</strong>re ridicată <strong>de</strong> 37,29%, respectiv camaceeaşi pon<strong>de</strong>re <strong>de</strong> 35,67% care consumăzilnic patiserie şi 11,89% care consumăpeste raţia a<strong>de</strong>cvată. Majoritatea consumăaceste produse înafara zilelor <strong>de</strong> week-end. Pentru dulciuri:Dulciurile nu pot acoperi mai mult <strong>de</strong> 10%din caloriile zilnice la tineri, în cazul nostrudoar 33 <strong>de</strong> stu<strong>de</strong>nţi (17,83%) nu consumă<strong>de</strong>loc dulciuri, iar din restul 36,21%consumă zilnic dulciuri majoritatea <strong>de</strong> 2 şi 3ori pe zi, iar 2,7% <strong>de</strong>păşesc cantitateaadmisă zilnic, <strong>si</strong>milar altor studii [16,22,23]. Pentru gemuri şi dulceţuri:Gemuri şi dulceţuri se consumă <strong>de</strong> către83,78% dintre stu<strong>de</strong>nţi un procent foartemare, dintre aceştia au zilnic în meniu acesteproduse 14,59%, iar peste limita admisă5,4% dintre ei. Doar 30 dintre tineri nuconsumă <strong>de</strong>loc gemuri sau dulceţuri (adică16,2%).Peste un sfert din cei chestionaţicompletează aportul ridicat <strong>de</strong> produse <strong>de</strong>patiserie cu dulciuri şi gemuri, luate închestionar separat, ca atare există unexce<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> produse dulci şi aditivate îngrupul nostru într-o pon<strong>de</strong>re mai ridicată<strong>de</strong>cât luate separat pe produse. Pentru conserve:Conservele sunt cunoscute prin conţinutulmare şi diver<strong>si</strong>ficat în aditivi, la felpreferinţele pentru aceste produse suntridicate la tineri şi în sezonul <strong>de</strong> iarnă. Lanoi, 112 dintre tineri (60,54%) nu consumăconserve <strong>de</strong>loc, iar 73 (39,45%) consumă fiezilnic (14,05%), fie <strong>de</strong> 2 sau 3 ori pesăptămână (25,40%) fie peste limita admisă(la 4,32%) în funcţie şi <strong>de</strong> alte produse dinmeniu [7,21]. Pentru margarine:
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health15mai atente rămân şi <strong>de</strong> această dată fetele şiDISCUŢIIÎn grupul nostru <strong>de</strong> tineri există un procentimportant care prezintă un comportamentalimentar nesanogen şi un aport crescut <strong>de</strong>aditivi din alimente:‣ fie că aceştia consumă doar o masăprincipală pe zi, fie că au un consumneregulat al meniului, majoritarfetele şi cei din mediul urban;‣ <strong>de</strong> asemenea, peste 1% dintre eiconsumă mesele principale doar lafast-food, iar aproape 10% nu au unloc stabil <strong>de</strong> consum;‣ aproape o zecime (9,72%) dinstu<strong>de</strong>nţii chestionaţi asociazăcantităţi peste limitele admise dintoate produsele cu aditivi (mezeluri,dulciuri, lactate, gemuri, conserve,margarine), zilnic, cu un risc <strong>de</strong>aport exce<strong>de</strong>ntar şi <strong>de</strong> aditivi;‣ la 20% dintre cei chestionaţi seasociază în consum şi băuturicarbogazoase, necarbogazoase,ceaiuri instant şi energizante,crescând astfel aportul în exces <strong>de</strong>aditivi din fiecare sortiment în parte,la fel ca şi în alte studii [28,29,30];‣ 80% dintre tineri preferă şi consumăfrecvent chips-uri, iar dintreconsumatori, predomină fetele(78,94% dintre fete) şi respectivtinerii din mediul urban;‣ frecvenţa <strong>de</strong> consum a dulciurilorindică faptul că pon<strong>de</strong>rea fetelor dinmediul urban care consumă zilnicdulciuri (11,89% faţă <strong>de</strong> 3,24%) şi acelor care consumă <strong>de</strong> 2-3 ori pesăptămână dulciuri (25,41 faţă <strong>de</strong>1,62%) este semnificativ mai mare<strong>de</strong>cât a celor din mediul rural(p
16<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public HealthBIBLIOGRAFIE1. Costin G.M., Segal R., 2001, Alimentepentru nutriţie specială,Editura Aca<strong>de</strong>mica, Galaţi,22-322. Negrişanu G. et al., 2005, Tratat <strong>de</strong>nutriţie, Ed. Brumar,Timişoara, 23-303. Radulian G., 2005, Noţiuni <strong>de</strong> nutriţie şiigiena alimentaţiei, EdituraUniver<strong>si</strong>tară „Carol Davila”,Bucureşti, 223-2244. Arcella D., Leclercq C., 3005,Assessment of dietary intakeof flavouring substanceswithin the procedure for theirsafety evaluation: advantagesand limitations of estimatesobtained by means of a percapita method, Food ChemToxicol., 43(1):105-165. Dubuisson C., et al., 2006, Comparison oftwo national food surveys(INCA 1 1998-99 and HealthNutrition Barometer 2002)with regard to five foodrecommendations of theNational Nutrition and HealthProgram, Rev Epi<strong>de</strong>miol SantePublique, 54(1): 5-14.6. Rao P. et al., 2004, Exposure assesssmentto synthetic food colours of aselected population inHy<strong>de</strong>rbad-India, Food AdditContam., 21(5):415-217. Lambe J. et al., 2000, Enhancing thecapacity of food consumptionsurveys of short duration toestimate long-term consumeronlyintakes by combinationwith a qualitative foodfrequency questionnaire, FoodAddit Contam., 17(3):177-878. Li K., et al., 2006, The KOJACK foodfrequency questionnaire forChaoshan, China –<strong>de</strong>velopment and <strong>de</strong>scription,A<strong>si</strong>a Pac J Clin Nutr.,15(2):153-609. Albu A., Gavăt V., Albu M., Indrei L.L.,Gavăt C., 2003, Studiulnutriţional al copiilor din douăcolectivităţi rurale, <strong>Revista</strong>medico-chirurgicală aSocietăţii <strong>de</strong> MediciNaturalişti din Iaşi, vol. 107,17-2010. Merino-Moreno J., 1993, Developmentand validation of a foodfrequency questionnaire inSpain, Int. J. Epid., vol. 22,no.3, 512-51911. Mu<strong>nr</strong>o IC, Danielewska-Nikiel B., 2006,Comparison of estimated dailyintakes of flavouringsubstances with no-observe<strong>de</strong>ffectlevels. Food ChemToxicol., 44(6):758-80912. Renwick A.G., 2006, The intake ofintense sweeteners-an updatereview, Food Addit Contam.,23(4):327-38013. Soubra L., Sarkis D., Hilan C., VergerP., 2006, Dietary exposure ofchildren and teenagers tobenzoates, sulphites,butylhydroxyanisol (BHA)and butylhydroxitoluen (BHT)in Bierut (Lebanon), Regul.Toxicol. Pharmacol., 19-3814. Gilsenan M.B., Lambe J., Gibney M.J.,2002, Irish National FoodIngredient Database:application for asses<strong>si</strong>ngpatterns of additive usage infoods, Food Addit Contam.,19(12):1105-1515. Reinik M,.et al., 2005, Nitrites, nitratesand N-nitrosoamines inEstonian cured meat products:intake by Estonian childrenand adolescents, Food AdditContam., 22(11): 1098-10516. Leclercq C. et al., 1999, Intake ofsaccharin, aspartame,acesulfame K and cyclamatein Italian teenagers- presentlevels and projections, FoodAddit Contam., 16(3):99-109
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health1717. Mosher JF, Johnsson D., 2005, Flavoredalcoholic beverages: aninternational marketingcampaign that targets youth, JPublic Health Policy,26(3):326-4218. Tfouni SA, Toledo MC., 2002,Estimates of the mean percapita daily intake of benzoicand sorbic acids in Brazil,Food Addit Contam.,19(7):647-5419. Tooze J.A. et al., 2006, A new statisticalmethod for estimating theusual intake of episodicallyconsumed foods withapplication to theirdistribution, J Am Diet Assoc.,106(10):1575-8720.Klimacka-Nawrot E, Suchecka W,Blonska-Fajfrowska B., 2005,Relationship betweensweetness liking, tastesen<strong>si</strong>tivity and sweeteninghabits in adults, Wiad Lek.,58(3-4):174-921. Popolim W.D., De V. C. Penteado M.,2005, Estimate of dietaryexposure to sulphites u<strong>si</strong>ngBrazilian stu<strong>de</strong>nts as a samplepopulation, Food AdditContam., 22(11):1106-1222. Dodd K.W. et al., 2006, Statisticalmethods for estimating usualintake and foods - a review ofthe theory, J Am Diet Assoc.,106(10):1640-5023. Lawrie C.A., Rees N.M., 1996, Theapproach adopted in the UKfor the estimation of the intakeof food additives, Food AdditContam., 13(4):411-624. Subar A.F. et al., 2006, The foodpropen<strong>si</strong>ty questionnaire –concept, <strong>de</strong>velopment, andvalidation for use as acovariate in a a mo<strong>de</strong>l toestimate usual food intake, JAm Diet Assoc.,106(10):1556-6325. Szponar L., et al., 2003, Estimation ofthe intake of food additivesmethodsapplied in theEuropean Union, Rocz PanstwZakl Hig., 54(4):363-7126. Doroftei S. et. al., 2002, <strong>Igiena</strong>Mediului, <strong>Igiena</strong> Alimentaţiei,<strong>Igiena</strong> Copiilor şiAdolescenţilor, EdituraEurobit, Timişoara, 225-22827. Ionuţ C. et al., 2004, Compendiu <strong>de</strong>igienă, Editura MedicalăUniver<strong>si</strong>tară„IuliuHaţieganu”, Cluj-Napoca,488-49428. ***, Ordin al ministrului sănătăţii şi alfamiliei şi al ministruluiagriculturii, alimentaţiei şipădurilor pentru aprobareaNormelor privind aditiviialimentari <strong>de</strong>stinaţi utilizării înprodusele alimentare pentruconsum uman <strong>nr</strong>.439/295/2002, publicat înMonitorul Oficial <strong>nr</strong>.722 bis,Partea I, din octombrie 200229. ***, Hotărâre Guvern <strong>nr</strong>.106/2002privin<strong>de</strong>tichetareaalimentelor, publicat înMonitorul Oficial <strong>nr</strong>. 147/200230. ***, Hotărâre Guvern <strong>nr</strong>. 511/2004pentru modificarea şicompletarea Normelormetodologice privin<strong>de</strong>tichetarea alimentelor,prevăzute în anexa <strong>nr</strong>. 1 laHotărârea Guvernului <strong>nr</strong>.106/2002 privind etichetareaalimentelor, publicat înMonitorul Oficial <strong>nr</strong>. 348/2004
18<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public HealthCONSUMUL DE ALCOOL ÎN RÂNDULSTUDENŢILORLaza V.Univer<strong>si</strong>tatea <strong>de</strong> Medicină şi Farmacie „Iuliu-Haţieganu” Cluj-Napoca, Catedra <strong>de</strong>Sănătatea MediuluiREZUMATConsumul <strong>de</strong> alcool reprezintă o importantă cauză <strong>de</strong> morbiditate şi mortalitate înmulte ţări ale lumii. Cei care încep să consume băuturi alcoolice <strong>de</strong> timpuriu, au un risccrescut <strong>de</strong> a <strong>de</strong>veni alcoolici la vârsta adultă. Motivele pentru care tinerii consumă alcoolsunt foarte variate, dar unul din elementele <strong>de</strong> bază este faptul că acest obicei este acceptat<strong>de</strong> oameni ca fiind ceva obişnuit, „normal”.Lucrarea urmăreşte să evalueze amploarea acestui fenomen în rândul comunităţii <strong>de</strong>stu<strong>de</strong>nţi şi să stabilească cauzele şi motivaţia consumului <strong>de</strong> alcool, ca şi consecinţeleviolente ale acestui obicei.Cuvinte cheie: alcool, stu<strong>de</strong>nţi, comportamentABSTRACTIn many countries of the world, alcohol use is an important cause of illness andmortality. The earlier the age of first alcohol use, the bigger the risk to become an alcoholicas adult. There are many motifs of alcohol use, one of the basal elements being theacceptance of this habit as something ordinarily.The paper intends to assess the exten<strong>si</strong>on of the phenomenon among stu<strong>de</strong>nts and to<strong>de</strong>termine the causes and the violent consequences of this practice.Key words: alcohol, stu<strong>de</strong>nts, behaviorINTRODUCEREAlcoolul este drogul p<strong>si</strong>hoactiv cel maiconsumat din lume. Aproximativ 90% dinoameni consumă băuturi alcoolice, 40-50%din bărbaţi au probleme temporare<strong>de</strong>terminate <strong>de</strong> alcool, iar 10-20% dinbărbaţi şi 30-40% din femei <strong>de</strong>zvoltăprobleme importante şi per<strong>si</strong>stente legate <strong>de</strong>alcool [1].Principalele tipuri <strong>de</strong> băuturi alcooliceprezente pe piaţă sunt: berea, al căreiconţinut <strong>de</strong> etanol pur este <strong>de</strong> 2-5g% (înmedie 3,5g%); vinul, care conţine 8-14g%etanol pur (în medie 11g%) şi băuturiledistilate care conţin 20-50g etanol pur la100ml (în medie 35g%) [2].Religia joacă un rol important, consumul <strong>de</strong>alcool fiind foarte scăzut în ţărilemusulmane. În ţările <strong>de</strong>zvoltate consumul <strong>de</strong>alcool este staţionar sau în scă<strong>de</strong>re, în timpce în ţările în curs <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare şi în ţărileEuropei Centrale şi <strong>de</strong> Est este în continuăcreştere. În general, bărbaţii consumăcantităţi mai mari <strong>de</strong> alcool, însă în multeţări consumul <strong>de</strong> alcool a crescut în rândulfemeilor [3].
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health19Consumul <strong>de</strong> alcool reprezintă o importantăcauză <strong>de</strong> mortalitate şi morbiditate în multezone ale globului, în unele ţări ale EuropeiCentrale şi <strong>de</strong> Est consumul <strong>de</strong> alcoolducând la o scă<strong>de</strong>re accentuată a speranţei<strong>de</strong> viaţă în rândul bărbaţilor [4,5].Cei care încep să consume băuturi alcoolice<strong>de</strong> timpuriu au un risc crescut <strong>de</strong> a <strong>de</strong>venialcoolici la vârsta adultă. Un studiu efectuat<strong>de</strong> Institutul Naţional <strong>de</strong> Abuz <strong>de</strong> Alcool şial Alcoolismului (NIAAA) din SUA a arătaturmătorul fapt: cu cât cineva este mai tânărcând începe să consume alcool, cu atât riscăsă abuzeze <strong>de</strong> alcool sau să <strong>de</strong>vină alcoolicmai târziu. Tinerii din studiu care au începutsă bea înainte <strong>de</strong> a împlini vârsta <strong>de</strong> 15 aniaveau un risc <strong>de</strong> patru ori mai mare <strong>de</strong> aabuza <strong>de</strong> alcool şi <strong>de</strong> două ori mai mare <strong>de</strong> a<strong>de</strong>veni alcoolici, <strong>de</strong>cât cei care au început săbea la 21 <strong>de</strong> ani. Prevalenţa abuzului şi a<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţei scă<strong>de</strong>a semnificativ pe măsurăce vârsta la care s-a consumat alcool primadată creştea. Acest studiu este o dovadă înplus că folo<strong>si</strong>rea alcoolului la vârste frage<strong>de</strong>primejduieşte sănătatea şi influenţeazănegativ şansele <strong>de</strong> reuşită în viaţă [6].Gustul agreabil al alcoolului, şi impre<strong>si</strong>a căse <strong>si</strong>mt mai sociabili dacă beau sunt doarcâteva motive care îi <strong>de</strong>termină pe stu<strong>de</strong>nţisă consume alcool mai frecvent şi încantităţi exagerate. În lume, 5% din <strong>de</strong>ceseletinerilor cu vârsta cuprinsă între 15-29 anisunt datorate consumului <strong>de</strong> alcool. În total55.000 <strong>de</strong> tineri au murit în Europa în 1999datorită unor cauze legate <strong>de</strong> consumul <strong>de</strong>alcool .Un studiu realizat în anul 2003 în rândulstu<strong>de</strong>nţilor Facultăţii <strong>de</strong> Sport din Mar<strong>si</strong>liaarată că, din 677 stu<strong>de</strong>nţi din anii doi şi trei,20,4% au avut mai mult <strong>de</strong> şase intoxicaţiicu alcool în ultimul an, numărul fetelor careconsumă alcool fiind mai mare <strong>de</strong>cât cel albăieţilor.Printre numeroşii factori sociali,<strong>de</strong>mografici, p<strong>si</strong>hologici şi <strong>de</strong> mediu socialcare <strong>de</strong>termină consumul <strong>de</strong> alcool în rândulstu<strong>de</strong>nţilor, figurează următorii [7]:influenţa grupului <strong>de</strong> prieteni (tinerii dorescsă se integreze în grupul <strong>de</strong> prieteni, să fieacceptaţi <strong>de</strong> către aceştia); exemplul idolilor,predispoziţia personală sau p<strong>si</strong>hologică;curiozitatea, dorinţa <strong>de</strong> a experimentalucruri noi, dar şi plictiseala; <strong>si</strong>tuaţia socioeconomicăprecară a familiei; conflictele cupărinţii; frecventarea barurilor şidiscotecilor; dorinţa <strong>de</strong> a părea maturi,interesanţi, <strong>de</strong> a-şi învinge timiditatea şicomplexele <strong>de</strong> inferioritate; teama <strong>de</strong>obligaţiile impuse <strong>de</strong> vârsta adultă (căutareaunei slujbe); publicitatea atractivă prinintermediul presei scrise sau a televiziuniiprecum şi distribuirea gratuită a băuturiloralcoolice în unele discoteci; predispoziţiagenetică (copiii persoanelor alcoolice pot săaibă o predispoziţie genetică, prin absenţaunei enzime implicată în metabolismulalcoolului); influenţa părinţilor (exemplulnegativ oferit <strong>de</strong> părinţii alcoolici).În ţările Vest Europene consumul <strong>de</strong> alcoola scăzut, în schimb în ţările Est Europene<strong>si</strong>tuaţia s-a î<strong>nr</strong>ăutăţit. În multe ţări a crescutprevalenţa şi frecvenţa consumului <strong>de</strong> alcoolîn rândul tinerilor şi a scăzut vârsta la care s-a consumat pentru prima dată alcool .Consumul mare şi repetat <strong>de</strong> alcool, timpîn<strong>de</strong>lungat, duce la instalarea <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţeibiochimice a consumatorului. Prima etapă înacest proces este consumul experimental,când tinerii experimentează efectelealcoolului sau ale altor substanţe toxice.Uneori au o experienţă negativă, care pe uniiîi <strong>de</strong>termină să nu mai consume. Mulţidintre aceştia vor continua să consume,trecând astfel, la următorul stadiu: consumulregulat. În următorul stadiu, preocupareapentru consum şi motivaţia consumatoruluiîncep să capete importanţă. Tinerii consumăalcool pentru a reduce sau eliminanecazurile, care <strong>de</strong> cele mai multe ori suntconsecinţele acestui consum. În acest stadiu,<strong>si</strong>tuaţiile servesc ca pretext atitudinii pe careo are consumatorul. Ele pot fi interioare(stările <strong>de</strong> anxietate, nervozitate) sauexterioare (petrecerile, întâlnirea cu prieteniidupă orele <strong>de</strong> curs). Tinerii beau la petrecericantităţi mult mai mari <strong>de</strong>cât <strong>de</strong> obicei,bravând [8-11].Consumul în<strong>de</strong>lungat şi exce<strong>si</strong>v <strong>de</strong> alcool,duce la apariţia <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţei chimice, stadiuîn care începe să apară o <strong>de</strong>teriorare
20<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Healthcontinuă în toate ariile vieţii individului.Aceasta se manifestă sub aspectul diferitelorforme <strong>de</strong> epuizare fizică, precum şi printr-ostare <strong>de</strong> durere emoţională cronică. În aceststadiu, motivul pentru care bea sau sedroghează, este acela că încearcă să se <strong>si</strong>mtănormal.Ignorarea pericolului pe care îl reprezintăconsumul <strong>de</strong> alcool poate duce la abuz.Pentru că foarte multă lume consumă alcool,tinerii trebuie să cunoască toate riscurileacestuia. Efectele consumului <strong>de</strong> alcool<strong>de</strong>pind <strong>de</strong> frecvenţa şi cantitatea <strong>de</strong> alcoolconsumată, <strong>de</strong> perioada <strong>de</strong> timp <strong>de</strong>-a lungulcăreia se consumă alcool, dar şi <strong>de</strong> o serie <strong>de</strong>factori care ţin <strong>de</strong> constituţia fizică şi p<strong>si</strong>hicăa consumatorilor [12-14].Efectele abuzului <strong>de</strong> alcool suntcutremurătoare [15]:- mai mult <strong>de</strong> 25.000 <strong>de</strong> <strong>de</strong>cese anual prinacci<strong>de</strong>nte rutiere, cauzate <strong>de</strong> şoferii care auconsumat alcool- acte <strong>de</strong> violenţă, maltratarea copiilor,suicidul, omuci<strong>de</strong>rea- stări <strong>de</strong>pre<strong>si</strong>ve, tulburări <strong>de</strong> percepţie,memorie, euforie- afectarea creierului şi <strong>de</strong>menţa sunt foartefrecvente printre alcoolici. Fiecare episod <strong>de</strong>consum mo<strong>de</strong>rat sau crescut <strong>de</strong> alcoolproduce moartea a sute <strong>de</strong> mii <strong>de</strong> neuroni,ceea ce duce la scă<strong>de</strong>rea capacităţiiintelectuale. Asocierea alcoolului cu altedroguri, în special cu sedativele,tranchilizantele şi narcoticele poate produceleziuni severe ale creierului şi <strong>de</strong>ces- manifestări polinevritice- malformaţiile congenitale, ca <strong>si</strong>ndromulalcoolic fetal, sunt produse <strong>de</strong> consumul <strong>de</strong>alcool în timpul sarcinii- hepatita alcoolică, ciroza hepatică,cancerul hepatic, pancreatita acută saucronică, steatoza hepatică, gastrita atrofică,duo<strong>de</strong>nita, enterocolita [16]- cardiomiopatia dilatativă alcoolică şiinsuficienţa cardiacă sunt frecvente laalcoolici, nu numai datorită malnutriţiei darşi efectului toxic direct al alcoolului asupramuşchiului cardiac- scă<strong>de</strong>rea imunităţii- malnutriţia- impotenţa sexuală este frecventă printrebărbaţii alcoolici- consecinţe medico-sociale: durata mare <strong>de</strong>spitalizare, gravitatea stării somato-p<strong>si</strong>hice,frecvenţa recidivelor, costul ridicat alîngrijirilor medicale, creşterea numărului <strong>de</strong>handicapaţi, pen<strong>si</strong>onari şi a numărului <strong>de</strong><strong>de</strong>cese, precum şi rata ridicată a <strong>de</strong>ceselorprin suicid.Alcoolul este un <strong>de</strong>presant al <strong>si</strong>stemuluinervos central, efectele imediate aleconsumului <strong>de</strong> alcool variind, în funcţie <strong>de</strong>gradul alcoolemiei, <strong>de</strong> la relaxare şicreşterea bunei dispoziţii până la pier<strong>de</strong>reacoordonării motorii, confuzie mintală, comăsau <strong>de</strong>ces prin insuficienţă respiratorie.Potrivit statisticilor, consumul <strong>de</strong> alcool acrescut în ultima perioadă <strong>de</strong> timp atât dinpunct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al cantităţii, cât şi alfrecvenţei. Aceleaşi statistici susţin faptul căa scăzut dramatic limita <strong>de</strong> vârstă <strong>de</strong> la care<strong>de</strong>butează alcoolismul, fapt care s-a petrecutîn toate ţările europene. În ceea ce priveşteRomânia, aici creşterea e alarmantă, ocupămlocul trei în lume la consumul <strong>de</strong> alcool pecap <strong>de</strong> locuitor, după Letonia şi Ru<strong>si</strong>a. U<strong>nr</strong>aport al Ministerului Sănătăţii şi Familieiarată că 2/3 din românii cu vârste cuprinseîntre 25 şi 44 <strong>de</strong> ani beau alcool în modfrecvent şi doar 7% dintre aceştia nu beau<strong>de</strong>loc.Din curiozitate, inconştienţă, lipsă <strong>de</strong>informaţii, tinerii sunt tentaţi şi <strong>de</strong>seoriadoptă practici care influenţează directstarea lor <strong>de</strong> sănătate. Tinerii sunt la o vârstăla care “cad pradă” foarte uşor tentaţiilor,dar dacă sunt ajutaţi trec foarte uşor pesteaceste probleme, învaţă repe<strong>de</strong> şi adoptă unstil <strong>de</strong> viaţă sănătos.Lucrarea prezentă îşi propune să evaluezenivelul general <strong>de</strong> cunoştinţe <strong>de</strong>sprecomportamentele cu risc pentru sănătate î<strong>nr</strong>ândul stu<strong>de</strong>nţilor din patru mari centreuniver<strong>si</strong>tare ale ţării: Cluj-Napoca, Iaşi,Bucureşti, Constanţa.MATERIAL ŞI METODĂLotul <strong>de</strong> subiecţi interogaţi este format din611 stu<strong>de</strong>nţi cu vârste cuprinse între 18 şi 29<strong>de</strong> ani, din diferite centre univer<strong>si</strong>tare: Cluj-
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health21Napoca, Iaşi, Bucureşti, Constanţa. Dintrecele 611 persoane interogate, 399 sunt <strong>de</strong>sex feminin şi 212 <strong>de</strong> sex masculin.Chestionarul înmânat fiecărui stu<strong>de</strong>nt inclusîn lot a cuprins 110 întrebări referitoare lacomportamentul alimentar, consumul <strong>de</strong>tutun şi consumul <strong>de</strong> alcool. Stu<strong>de</strong>nţii auîncercuit răspunsurile cu care erau <strong>de</strong> acordsau, uneori, şi-au exprimat opinia proprieprin completare. Timpul acordat a fost <strong>de</strong>aproximativ o oră, iar anonimatul a fostgarantat.Chestionarul utilizat a fost conceput luând încon<strong>si</strong><strong>de</strong>rare datele din literatură precum şimo<strong>de</strong>lul unor chestionare utilizate la nivelinternaţional: Global Youth TabaccoSurvey, Youth Risk Behaviour Survey.Prelucrarea datelor s-a realizat într-o bază <strong>de</strong>date Microsoft Access, utilizândprogramele: Microsoft Excel <strong>si</strong> MicrosoftWord. În lucrarea <strong>de</strong> faţă, vom <strong>de</strong>talianumai rezultatele referitoare la consumul <strong>de</strong>alcool în rândul stu<strong>de</strong>nţilor.REZULTATE ŞI DISCUŢIIDintre băuturile alcoolice consumate <strong>de</strong>stu<strong>de</strong>nţi, berea ocupă primul loc: 17,38%dintre stu<strong>de</strong>nţi consumă bere <strong>de</strong> 1-2 ori pesăptămână, iar 0,98% sunt consumatorizilnici <strong>de</strong> bere (Tabelul 1). Vinul esteconsumat <strong>de</strong> 2-3 ori pe lună <strong>de</strong> către 27,72%dintre stu<strong>de</strong>nţi. O treime dintre stu<strong>de</strong>nţi nuau consumat niciodată băuturi tari.Tabelul 1. Frecvenţa şi tipul <strong>de</strong> alcool consumatFrecvenţaBere Vin Băuturi tari(%)(%)(%)Niciodată 17,05 7,60 34,60O dată pe an 2,62 2,64 12,112 ori pe an 4,26 5,94 9,003-6 ori pe an 6,89 9,90 7,617-11 ori pe an 4,92 8,58 8,30O data pe lună 12,13 23,43 10,732-3 ori pe lună 21,64 27,72 12,111-2 ori pe săptămână 17,38 12,21 4,153-4 ori pe săptămână 8,52 1,98 1,395-6 ori pe săptămână 3,61 0 0Zilnic 0,98 0 0
22<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public HealthDintre stu<strong>de</strong>nţii care preferă berea, 39%consumă 1-2 sticle, însă un procentsemnificativ (46%) consumă mai puţin <strong>de</strong> osticlă, cutie sau halbă <strong>de</strong> bere (Figura 1).CÂND CONSUMI BERE, CÂTE STICLE, CUTII SAU HALBE DE BERECONSUMI?5-6 STICLE> 6 STICLE 2% 2% 11% 3-4 STICLE46%< 1 STICLĂ39%1-2 STICLEFigura 1. Când consumi bere, câte sticle, cutii sau halbe <strong>de</strong> bere consumi ?Peste jumătate dintre consumatorii <strong>de</strong> vinbeau 1-2 pahare, dar există un procentînsemnat <strong>de</strong> stu<strong>de</strong>nţi (28%) care consumămai puţin <strong>de</strong> un pahar <strong>de</strong> vin. Putem, <strong>de</strong>asemenea, remarca faptul că 3% dintrestu<strong>de</strong>nţi sunt „mari” consumatori <strong>de</strong> vin,consumând mai mult <strong>de</strong> 6 pahare <strong>de</strong> vin odată (Figura 2).CÂND CONSUMI VIN, CÂTE PAHARE BEI?< 1 pahar28%>6 pahare 5-6 pahare3% 4%12%3-4 pahare53%1-2 pahareFigura 2. Când consumi vin, câte pahare bei ?
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health23Peste jumătate dintre stu<strong>de</strong>nţi beau maipuţin <strong>de</strong> un pahărel, însă mai mult <strong>de</strong> otreime beau 1-2 pahărele (Figura 3).CÂND CONSUMI BĂUTURI TARI, CÂTE PĂHĂRELE BEI?>6 păharele 1%1% 5-6 păharele3-4 păharele6%1-2 păharele57%35%< 1 păharelFigura 3. Când consumi băuturi tari, câte păhărele bei ?Pentru 27,33% dintre stu<strong>de</strong>nţi, <strong>de</strong>butulconsumului <strong>de</strong> alcool s-a <strong>si</strong>tuat în jurulvârstei <strong>de</strong> 17-18 ani, dar nu este <strong>de</strong> neglijatnici procentul <strong>de</strong> 23,90% care au încercatgustul alcoolului la 15-16 ani. De remarcatprocentul însemnat <strong>de</strong> subiecţi (8,02%) careau consumat prima dată alcool înainteavârstei <strong>de</strong> 7 ani, probabil din curiozitate(Figura 4).LA CE VÂRSTA AI BĂUT PENTRU PRIMA DATĂ BĂUTURIALCOOLICE?19 ani saudupă 19 ani13,26%17-18 ani15-16 ani23,90%27,33%13-14 ani13,58%11-12 ani7-10 ani< 7 ani5,73%8,18%8,02%0.00% 5.00% 10.00% 15.00% 20.00% 25.00% 30.00%Figura 4. La ce vârstă ai băut pentru prima dată băuturi alcoolice ?
24<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public HealthPetrecerile reprezintă locul un<strong>de</strong> se consumăcel mai frecvent băuturi alcoolice (70,7%),dar jumătate dintre stu<strong>de</strong>nţi beau la baruri şidiscoteci. Un procent important (40,26%)din stu<strong>de</strong>nţii chestionaţi consumă alcoolacasă, <strong>de</strong> un<strong>de</strong> rezultă ignoranţa şiinconştienţa părinţilor asupra tinerilor înformare, care îşi clă<strong>de</strong>sc viitorul în perioadastu<strong>de</strong>nţiei (Figura 5).UNDE CONSUMI BĂUTURI ALCOOLICE?oriun<strong>de</strong>la şcoală1,15%6,38%afară, cuprieteniacasăla baruri, discoteci29,13%40,26%50,41%la petreceri70,70%0,00% 20,00% 40,00% 60,00% 80,00%Cei mai mulţi stu<strong>de</strong>nţi îşi cumpără băuturilealcoolice, iar unul din cinci stu<strong>de</strong>nţi le obţin<strong>de</strong> la părinţi (Figura 6).Figura 5. Un<strong>de</strong> consumi băuturi alcoolice ?CUM ÎŢI PROCURI BĂUTURILE ALCOOLICE?alte modalităţi12.44%iau <strong>de</strong> la părinţi19.97%iau <strong>de</strong> la prieteni21.93%cumpăr68.74%0.00% 10.00% 20.00% 30.00% 40.00% 50.00% 60.00% 70.00% 80.00%Figura 6. Cum îţi procuri băuturile alcoolice ?
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health25Procentul <strong>de</strong> fete care s-au îmbătat o datăeste net superior băieţilor (care au afirmatacelaşi lucru). Mai mult <strong>de</strong> o treime dintrebăieţi s-au îmbătat <strong>de</strong> mai multe ori, iar2,88% săptămânal (Figura 7).TE-AI ÎMBĂTAT VREODATĂ?aproape zilnic1.44%0.25%aproapesăptămânal2.88%0.25%băieţi<strong>de</strong> mai multe ori10.66%38.94%fete<strong>de</strong> 2-3 ori16.24%28.85%o dată21,08%8,18%niciodată19.71%51.52%0.00% 10.00% 20.00% 30.00% 40.00% 50.00% 60.00%Figura 7. Te-ai îmbătat vreodată ?
26<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public HealthO treime din lotul <strong>de</strong> stu<strong>de</strong>nţi chestionaţiafirmă că tatăl lor consumă băuturialcoolice, iar 23,57% au ambii părinţiconsumatori <strong>de</strong> alcool (Figura 8).45.00%40.00%35.00%30.00%25.00%20.00%15.00%ÎN FAMILIA TA SE CONSUMĂ BĂUTURI ALCOOLICE?38,30%33,55%23,57%14,24%10.00%5.00%0.00%2,29%tata mama ambii părinţi fraţii nu se consumăbăuturi alcooliceFigura 8. În familia ta se consumă băuturi alcoolice ?În anturajul stu<strong>de</strong>nţilor chestionaţi existăprieteni care consumă alcool, doar 1,81%dintre stu<strong>de</strong>nţi afirmă că nu au prieteni careconsumă băuturi alcoolice (Figura 9).60.00%PRIETENII TĂI CONSUMĂ ALCOOL?52.80%50.00%40.00%34.87%30.00%20.00%10.00%1.81%6.25%4.27%0.00%nici unul unii dintre ei aproape toţitoţinu ştiuFigura 9. Prietenii tăi consumă alcool ?
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health27Cei mai mulţi dintre stu<strong>de</strong>nţi (34,53%)consumă alcool pentru a se relaxa, 21,60%pentru a se <strong>si</strong>mţi bine în societate, 15,55%dintre ei pentru că le place gustul alcoolului,sau beau pentru că în anturajul lor seconsumă alcool (10,64%) (Tabel 2).Tabelul 2. De ce consumi băuturi alcoolice?RăspunsuriProcentePentru că şi prietenii mei beau 10,64%Pentru că şi părinţii mei beau 0,82%Pentru că îmi place gustul alcoolului 15,55%Pentru a mă <strong>si</strong>mţi bine în societate 21,60%Pentru a mă relaxa 34,53%Pentru a uita <strong>de</strong> problemele pe care le am 7,36%Pentru a-mi creşte încre<strong>de</strong>rea în forţeleproprii2,29%Pentru a părea matur 0,49%Pentru a părea interesant 0,82%Altele 0,16%Un procent <strong>de</strong> 73% dintre stu<strong>de</strong>nţi afirmă căîn ultima lună au văzut <strong>de</strong>seori reclame labăuturi alcoolice (la televizor, pe panouripublicitare, în ziare, reviste). Aceastăpublicitate este atractivă, tentantă pentrutineri şi îi împinge spre consumul <strong>de</strong> alcool,uneori în cantităţi exagerate (Figura 10).ÎN ULTIMA LUNĂ DE CATE ORI AI VĂZUT RECLAME LABĂUTURI ALCOOLICE?24%3%niciodatărareori73%<strong>de</strong>seori
28<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public HealthFigura 10. În ultima lună <strong>de</strong> câte ori ai văzut reclame la băuturi alcoolice ?Un procent mic dintre stu<strong>de</strong>nţi (8%) aucondus după ce au consumat băuturialcoolice, ceea ce reprezintă un potenţialpericol pentru acci<strong>de</strong>ntele rutiere (Figura11).AI CONDUS DUPĂ CE AI CONSUMAT ALCOOL?nu am condus niciodată<strong>de</strong>seori1% 7%rareori41%51%niciodatăStu<strong>de</strong>nţii au mers chiar la şcoală după ce auconsumat băuturi alcoolice (Figura 12).Figura 11. Ai condus după ce ai consumat alcool ?AI MERS LA ŞCOALĂ DUPA CE AI CONSUMAT ALCOOL?3%<strong>de</strong>seori19%rareori78%niciodată
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health29Figura 12. Ai mers la şcoală după ce ai consumat alcool ?Prietena sau prietenul nu reprezintă „ ochiulcritic” care să atragă atenţia asupraconsumului exagerat <strong>de</strong> alcool, 83% dintrestu<strong>de</strong>nţi afirmând că nu au fost criticaţi înaceastă privinţă (Figura 13).AI FOST CRITICAT DE PRIETEN(Ă) PENTRU CĂ BEI?<strong>de</strong>seori3%14%rareori83%niciodatăFigura 13. Ai fost criticat <strong>de</strong> prieten(ă) pentru că bei ?Dintre cei care consumă băuturi alcoolice,84% afirmă că nu au primit sfaturi <strong>de</strong> lapărinţi, <strong>de</strong> un<strong>de</strong> rezultă că nici părintele nureprezintă un „critic bun” pentru majoritateatinerilor, chiar pierzându-şi autoritatea înfaţa propriilor copii (Figura 14).AI FO ST CR ITIC AT D E PĂ RINŢ I D ATO RITĂ CONSUMULUI DE ALCOOL?<strong>de</strong>seori2%14%rareori84%niciodatăFigura 14. Ai fost criticat <strong>de</strong> părinţi pentru că bei ?
30<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public HealthUneori consumul <strong>de</strong> băuturi alcoolice îi<strong>de</strong>termină pe tineri să distrugă bunurimateriale sau să recurgă chiar la violenţăasupra unor persoane aflate în preajmă(Figura 15, Figura 16).TE-AI BĂTUT DUPĂ CE AI CONSUMAT BĂUTURIALCOOLICE?<strong>de</strong>seori1% 7%rareori92%niciodatăFigura 15. Te-ai bătut după ce ai consumat băuturi alcoolice ?AI DISTRUS BUNURI MATERIALE DUPĂ CE AI CONSUMATBĂUTURI ALCOOLICE?<strong>de</strong>seori1% 7%rareori92%niciodatăFigura 16. Ai distrus bunuri materiale după ce ai consumat băuturi alcoolice ?
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health31Stu<strong>de</strong>nţii medicinşti cunosc mai bine efectuldăunător al alcoolului asupra sănătăţii(74,62%) <strong>de</strong>cât întregul lot studiat (59,59%).Rămân însă stu<strong>de</strong>nţi care cred că alcoolulcategoric nu este dăunător sănătăţii (1,54%dintre stu<strong>de</strong>nţii medicinişti şi 3,11% dintretoţi stu<strong>de</strong>nţii) (Figura 17).80.00%CREZI CĂ ALCOOLUL ESTE DĂUNĂTOR SĂNĂTĂŢII?74,62%70.00%60.00%59,59%50.00%40.00%30.00%20.00%toţi stu<strong>de</strong>nţiistu<strong>de</strong>nţi UMF31,60%20,76%10.00%0.00%3,11%5,70%1,54%3,08%categoric nu probabil nu probabil da categoric daFigura 17. Crezi că alcoolul este dăunător sănătăţii ?CONCLUZII1. Berea reprezintă băutura alcoolicăpreferată <strong>de</strong> stu<strong>de</strong>nţi.2. Vârsta <strong>de</strong> 17-18 ani a reprezentat vârsta<strong>de</strong> <strong>de</strong>but a consumului <strong>de</strong> alcool lamajoritatea stu<strong>de</strong>nţilor.3. Locul preferat <strong>de</strong> stu<strong>de</strong>nţi pentru aconsuma băuturi alcoolice îl reprezintăpetrecerile, însă un procent însemnat <strong>de</strong>stu<strong>de</strong>nţi consumă băuturi alcoolice acasă,fără a le fi interzis <strong>de</strong> către părinţi.4. Mulţi părinţi ai stu<strong>de</strong>nţilor chestionaţiconsumă băuturi alcoolice; o treime afirmăcă tata consumă băuturi alcoolice iar un sfertspun că ambii părinţi consumă alcool.5. Stu<strong>de</strong>nţii consumă alcool pentru a serelaxa, pentru a se <strong>si</strong>mţi bine în societate saupentru că le place gustul lui.6. Este <strong>de</strong> remarcat faptul că procentul <strong>de</strong>fete care s-au îmbătat o dată este netsuperior băieţilor.7. O treime din băieţi s-au îmbătat <strong>de</strong> maimulte ori în viaţă, iar aproape 3% dintre eise îmbată săptămânal.8. Publicitatea la băuturile alcoolice esteinvadantă, lucru susţinut <strong>de</strong> aproape treisferturi dintre subiecţi.9. Un procent important <strong>de</strong> subiecţi nu aufost criticaţi niciodată <strong>de</strong> părinţi pentruconsumul <strong>de</strong> băuturi alcoolice, ceea ce aratăignoranţa şi lipsa preocupării pentru viitorulcopiilor.10. Comparativ cu întreg lotul <strong>de</strong> stu<strong>de</strong>nţi,cei medicinişti sunt mai convinşi că alcooluleste dăunător sănătăţii.
32<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public HealthBIBLIOGRAFIE1. Harrison H., 2001, Principiile MedicineiInterne. Editura Teora,Bucureşti, 483-532, 2756-2762, 2770-27752. Ionuţ C., 2001, <strong>Igiena</strong> alimentaţiei şinutriţiei – noţiuni practice.Editura Medicală Univer<strong>si</strong>tară“Iuliu Haţieganu”, Cluj-Napoca3. ***, 2001, WHO – Global Status Reporton Alcohol. www.who.org4. Bartoş D., 2002, Tutunul şi alcoolul:riscuri pentru sănătate. ViaţaMedicală, <strong>nr</strong>. 22:15. Rehm I., Gutjahr E., Gmel G., 2004,Alcohol and all-causemortality: a pooled analy<strong>si</strong>s.Contemporary drug problems,28:337-616. ***, Overview of findings from the 2002National Survey on Drug Useand Health7. Borzan C., Mocean F., 2002, Sănătatepublică. Editura MedicalăUniver<strong>si</strong>tară“IuliuHaţieganu”, Cluj-Napoca8. Iaman<strong>de</strong>scu B., 1997, P<strong>si</strong>hologiemedicală. Info Medica,Bucureşti9. Lintonen T., Rimpela M., Vikat A. andRimpela A., 2000, The effectof societal changes ondrunkenness trends in earlyadolescence. Health EducationResearch, vol.15, <strong>nr</strong>.3, 261-26910. Lupu I., Zanc I., 1998, Sociologiemedicală. Tipografia UMF,Cluj-Napoca11. Marcelli D., Braconnier A., 1992,Psychopatologie <strong>de</strong>l’adolescent. Masson, Paris12. Beliş V., 1981, Riscurile consumului <strong>de</strong>alcool. Editura Medicală,Bucureşti, 9413. Feron C., Narring F., Cau<strong>de</strong>ray M.,Michaud P., 1999, Sportactivity in adolescence:associations with healthperceptions and experimentalbehaviours. Health EducationResearch; vol.14, <strong>nr</strong>.2, 225-23314. Law M.R, Wald. N.J., 2002, Risk factorthresholds existence un<strong>de</strong>rscruting. BMJ, 324: 1570-615. Butler K., Rayner L., 1998, Medicina <strong>de</strong>familie. Editura Nemira, 289-29216. Banciu T., Barbu N., 1982, Ficatulalcoolic. Editura Facla,Timişoara.
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health33STUDIUL COMPORTAMENTULUISEXUAL LA ADOLESCENŢI. STUDIUDE CAZ.LASLĂU M., CONSTĂNGIOARĂ A.Facultatea <strong>de</strong> Medicină şi Farmacie, Ora<strong>de</strong>aREZUMATObiectivul acestui studiu a fost investigarea unor aspecte ale comportamentuluisexual la adolescenţii din Ora<strong>de</strong>a. Studiul a fost efectuat în perioada 2004-2005 pe uneşantion <strong>de</strong> 100 <strong>de</strong> elevi, cu vârsta cuprinsă între 13 şi 17 ani, folo<strong>si</strong>nd ca instrument <strong>de</strong> lucruchestionarul. Studiul a relevat faptul că adolescenţii din lotul investigat şi-au începutactivitatea sexuală <strong>de</strong>vreme, raporturile sexuale fiind prezente la o treime din lotul investigat.S-au evi<strong>de</strong>nţiat aspecte negative legate <strong>de</strong> comportamentul sexual, cum ar fi: contacte sexualecu parteneri multipli şi ocazionali, relaţii sexuale neprotejate în unele cazuri, uneori consum<strong>de</strong> alcool înainte <strong>de</strong> contactul sexual, relaţii sexuale abuzive, precum şi lipsa unei educaţiisexuale corespunzătoare. Se remarcă şi unele aspecte pozitive în urma studiului, cum ar fi:absenţa sarcinilor nedorite, a bolilor cu transmitere sexuală şi a consumului <strong>de</strong> droguri. Ca oconcluzie generală, este necesară inten<strong>si</strong>ficarea acţiunilor <strong>de</strong> educaţie sexuală în familie şiîn şcoli.Cuvinte cheie: comportament sexual, educaţie sexualaABSTRACTThis paper investigates certain aspects of sexual behavior in Ora<strong>de</strong>a’s adolescents.The study was conducted during 2004-2005 on a sample of 100 adolescents, of ages between13 and 17. The main research tool was the questionnaire.The results show that adolescents have begun their sexual activity early,approximately one third of those un<strong>de</strong>r investigation being sexually active. Results also pointsout to other negative aspects of sexual behavior. Among them we mention multiple sexualpartners, unprotected sexual acts, abu<strong>si</strong>ve sexual acts, the lack of necessary sexual educationand a correlation between alcohol intake and sexual activity. However, the results do notshow unwanted pregnancies, sexual related diseases or intakes of illegal substances otherthan alcohol. As a general result, the present study recommends an inten<strong>si</strong>fication of sexualeducation in schools.Key words: sexual behavior, sexual education
34<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public HealthINTRODUCEREÎn prezent, adolescenţii îşi încep viaţasexuală mai <strong>de</strong>vreme <strong>de</strong>cât cei dingeneraţiile anterioare. Adoptarea unuicomportament sexual necorespunzător încădin adolescenţă poate avea consecinţenefaste asupra sănătăţii tinerilor. Diversestudii au arătat o creştere a probabilităţiiîntreţinerii unor relaţii sexuale încă dinprimii ani ai adolescenţei, precum şi înainte<strong>de</strong> căsătorie. Adolescenţii reprezintă un grupvulnerabil, expus la riscuri în ceea cepriveşte sănătatea reproducerii, sexualitateaşi fecunditatea adolescenţilor, punândprobleme particulare pe plan medical. Viaţasexuală în această perioadă poate ascun<strong>de</strong>multe riscuri: contactele sexuale neprotejateşi partenerii sexuali multipli expunadolescenţii riscului <strong>de</strong> infecţie cu HIV, darşi altor boli cu transmitere sexuală, riscului<strong>de</strong> sarcină şi <strong>de</strong> avort [3,4,8,9,10].MATERIAL ŞI METODĂAprecierea comportamentului sexual s-arealizat prin metoda ancheteiepi<strong>de</strong>miologice <strong>de</strong>scriptive retrospective, pebază <strong>de</strong> fişă individuală. Eşantionul acuprins 100 <strong>de</strong> elevi <strong>de</strong> 13-17 ani, studiulfiind realizat în perioada 2004-2005, înOra<strong>de</strong>a.Ca instrument <strong>de</strong> lucru am utilizatchestionarul. Chestionarul utilizat a fostconceput pornind <strong>de</strong> la alte chestionare largacceptate, folo<strong>si</strong>te pentru investigareacomportamentelor cu risc: chestionarultimisorean CAST 2002 [1], chestionarulamerican YRBSS - Youth Risk BehaviorSurveillance System [5], chestionarulCORT 2004 [6]. Datele obţinute au fostprelucrate prin metoda matematicostatistică.REZULTATELotul cercetat, format din 100 <strong>de</strong> elevi, acuprins 65 % fete şi 35 % băieţi, repartizaţiastfel: grupa <strong>de</strong> vârstă <strong>de</strong> 13 ani areprezentat 3 % din totalul lotului, grupa <strong>de</strong>vârstă <strong>de</strong> 14 ani a reprezentat 27 %, grupa<strong>de</strong> vârstă <strong>de</strong> 15 ani 10 %, elevii <strong>de</strong> 16 ani37% din totalul elevilor, iar cei <strong>de</strong> 17 ani,23%.Din totalul lotului investigat, 31% din eleviau întreţinut relaţii sexuale, iar 69% nu îşiîncepuseră viaţa sexuală. Dintre elevii careşi-au început viaţa sexuală, 1% aveau 15ani, 16% aveau 16 ani şi 14% aveau 17 ani(Figura1).Figura 1. Procentul <strong>de</strong> elevi care întreţin relaţii sexuale31%DaNu69%Procentul <strong>de</strong> fete care au întreţinut relaţiisexuale a fost <strong>de</strong> 17% din totalul lotului, iarprocentul <strong>de</strong> băieţi care au întreţinut relaţiisexuale a fost <strong>de</strong> 14%.Vârsta începerii vieţii sexuale a variat <strong>de</strong> la11 la 17 ani, cei mai mulţi dintre eleviîncepându-şi viaţa sexuală la 16 ani (Figura2).
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health35Fig. <strong>nr</strong>. 2 Vârsta prim ului contact sexual16%15%Procent elevi14%12%10%8%6%4%2%0%8%4%3%1%11 ani 14 ani 15 ani 16 ani 17 aniVârstaDin cei 31% <strong>de</strong> elevi care şi-au început viaţasexuală, 17% au avut doi sau mai mulţiparteneri sexuali, 5% din lot raportând şasesau mai mulţi parteneri sexuali (Figura 3).Fig. <strong>nr</strong>. 3 Numărul <strong>de</strong> parteneri sexuali avuţi până în prezent70%60%69%Procent elevi50%40%30%20%10%0%14%5% 4% 3%0%5%Niciunul Unul Doi Trei Patru Cinci Sasesau maimultiS-au evi<strong>de</strong>nţiat următoarele date privindcomportamentul sexual cu risc:- în ultimele trei luni premergătoareanchetei, 4% dintre elevi au avut doi saumai mulţi parteneri sexuali,- 10% din lot au experimentat sex cuparteneri <strong>de</strong> o noapte; dintre aceştia, 9% aufost băieţi şi 1% fete; 1% din lot aexperimentat sexul în grup,- 8% din lot au consumat alcool înainte <strong>de</strong>raporturile sexuale; dintre aceştia, 6% aufost băieţi şi 2% au fost fete,- nici un elev din lot nu a consumat droguriînainte <strong>de</strong> raporturile sexuale.
36<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public HealthFig. <strong>nr</strong>. 5 Folo<strong>si</strong>rea meto<strong>de</strong>lor contraceptive <strong>de</strong> că treadolescenţiProcent elevi70%60%50%40%30%20%10%0%Nu amîn c e pu tviatasexuala69%19%5%7%0%Întot<strong>de</strong>auna În Câteodata NiciodatamajoritateacazurilorUn procent <strong>de</strong> 19% dintre elevi au folo<strong>si</strong>t întot<strong>de</strong>auna meto<strong>de</strong> contraceptive atunci când auavut relaţii sexuale. Dintre aceştia, 10% au fost fete şi 9% au fost băieţi; 5% au folo<strong>si</strong>t meto<strong>de</strong>contraceptive în majoritatea cazurilor şi 7% doar câteodată. Dintre aceştia, 5% au fost fete şi2% băieţi (Figura 5).Fig. <strong>nr</strong>. 6 Meto<strong>de</strong> contraceptive folo<strong>si</strong>te <strong>de</strong> adolescenti70%69%60%50%40%30%25%20%10%0%Nu am începutviata sexuala0%Nici una7%PastilecontraceptivePrezervativ3%Act sexualîntreruptCalendarul0% 0% 0% 0% 0%ContraceptiveinjectabileDiafragmaSteriletulSubstantespermici<strong>de</strong>Cei mai mulţi dintre adolescenţi, 25%, aupreferat prezervativul ca şi metodăcontraceptivă. Alte meto<strong>de</strong> contraceptiveutilizate au fost actul sexual întrerupt şipastilele contraceptive (Figura 6).
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health37Fig. <strong>nr</strong> .7 Numă r <strong>de</strong> elevi cu parteneri sexuali ocazionali80%70%69%60%Procent elevi50%40%30%20%10%12%19%0%Da Nu Nu am început v iatasexualaUn procent <strong>de</strong> 12% dintre adolescenţi a avutparteneri sexuali ocazionali. Dintre aceştia,9% au fost băieţi şi 3% fete. Dintre cei 12%dintre elevi care au avut parteneri sexualiocazionali, 9% au folo<strong>si</strong>t întot<strong>de</strong>aunaprezervativul, 2% <strong>de</strong>seori, iar 1% rareori(Figura 7).Dintre adolescentele care şi-au început viaţasexuală, nici una nu a rămas însărcinată.Nici unul dintre băieţii care au avut raporturisexuale nu şi-a lăsat partenera însărcinată.Un procent <strong>de</strong> 2% dintre elevii chestionaţiau fost forţaţi să întreţină relaţii sexuale, 1%fete şi 1% băieţi.Un procent <strong>de</strong> 1% dintre elevii din lot, <strong>de</strong>sex masculin, a forţat o altă persoană săîntreţină relaţii sexuale.Nici unul dintre elevii din lot nu a raportatvreo boală cu transmitere sexuală.Cei mai mulţi dintre adolescenţi aucon<strong>si</strong><strong>de</strong>rat că vârsta optimă pentru începereavieţii sexuale este 16-17 ani.În ceea ce priveşte educaţia sexuală aadolescenţilor, numai 58% dintreadolescenţi au răspuns că au primit în şcoalăinformaţii privind viaţa sexuală şi bolile cutransmitere sexuală. Un procent <strong>de</strong> 62%dintre adolescenţi a vorbit cu părinţii sau cualţi adulţi <strong>de</strong>spre viaţa sexuală şi boliletransmi<strong>si</strong>bile sexual, în timp ce 23% nu auvorbit <strong>de</strong>loc cu persoane adulte în legăturăcu acest lucru, iar alţi 15% au con<strong>si</strong><strong>de</strong>rat cănu prea au fost informaţi în legătură curelaţiile sexuale.Un procent <strong>de</strong> 85% dintre adolescenţii dinlotul investigat au provenit din familiiorganizate, 9% din familii <strong>de</strong>zorganizate, iar6% din familii reorganizate.Dintre elevii care proveneau din familii<strong>de</strong>zorganizate şi reorganizate, 6% au avutrelaţii sexuale.Un procent <strong>de</strong> 94% dintre elevi au răspunscă locuieşte cu familia, 2% în internat (auavut relaţii sexuale toţi) şi alţi 2% aveau altevariante <strong>de</strong> locuit (1% au avut relaţiisexuale).La 55% dintre elevi chestionaţi, părinţiiştiau aproape întot<strong>de</strong>auna cum îşi petreccopiii lor timpul liber; la 18% dintreadolescenţi, părinţii le ştiau doar uneoriprogramul, iar dintre ei, 6% au avut relaţiisexuale. La 6% din lot, părinţii nu ştiauaproape niciodată ce fac copiii lor în timpulliber; 1% dintre ei au avut relaţii sexuale.CONCLUZIIStudiul relevă faptul că adolescenţii din lotulinvestigat şi-au început activitatea sexuală<strong>de</strong> timpuriu, raporturile sexuale fiindprezente la o treime din lotul investigat.Numărul băieţilor care au avut contactesexuale l-a <strong>de</strong>păşit cu puţin pe cel al fetelor.Vârsta începerii vieţii sexuale a variat <strong>de</strong> la11 la 17 ani, cei mai mulţi dintre eleviîncepându-şi viaţa sexuală în jurul vârstei <strong>de</strong>16 ani.
38<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public HealthRezultatele arată că un procent important,peste jumătate dintre elevii activi sexual, auîntreţinut relaţii sexuale cu doi sau mai mulţiparteneri sexuali.S-a constatat că unii tineri din lot auconsumat alcool înainte <strong>de</strong> raporturilesexuale, dar nu a fost experimentatconsumul <strong>de</strong> droguri.Aproximativ două treimi dintre elevii activisexuali au recurs la mijloace contraceptive,prezervativul fiind metoda contraceptivăpreferată.În privinţa relaţiilor sexuale cu parteneriocazionali, care au fost recunoscute <strong>de</strong>aproximativ o treime dintre tinerii activisexuali, marea majoritate au folo<strong>si</strong>tîntot<strong>de</strong>auna prezervativul, restul neluându-şiaceastă măsură <strong>de</strong> precauţie.Dintre adolescentele active sexual din lotulinvestigat, nici una nu a raportat vreosarcină nedorită. Bolile cu transmiteresexuală au fost absente la tinerii anchetaţi.Au existat şi victime ale abuzului sexual.Numai aproximativ o jumătate dintreadolescenţi au răspuns că au primit în şcoalăsau <strong>de</strong> la părinţi informaţii privind viaţasexuală şi bolile cu transmitere sexuală.Ca o concluzie generală, educaţia sexuală <strong>de</strong>care au beneficiat tinerii din lotul anchetat afost <strong>de</strong>ficitară, fie prin superficialitatea saulipsa <strong>de</strong> abordare a acestui subiect înfamilie, fie prin neacordarea unei suficienteatenţii în şcoală acestei probleme <strong>de</strong> sănătatepublică.BIBLIOGRAFIE1. ***, 2002, Chestionar CAST 2002,Direcţia <strong>de</strong> Sănătate PublicăTimiş, Univer<strong>si</strong>tatea <strong>de</strong>Medicină şi Farmacie ,,VictorBabeş” Timişoara2. Grunbaum JA., Kann L., Kinchen S.,Ross J., Lowry R., Harris W.,McManus T., Chyen D.,Collins J., 2003, Youth RiskBehavior Surveillance –UnitedStates,http://www.cdc.gov/mmwr/preview/mmwrhtml/ss5302a1.htm3. Harrison, 1995, Principii <strong>de</strong> MedicinăInternă, Ed. Teora, Bucureşti4. ***, National Center for ChronicDiseases Prevention andHealth Promotion: HealthTopics: Sexual Behaviors.www.cdc.gov/healthyyouth/sexualbehaviors/in<strong>de</strong>x.htm5. ***, 2005, National Center for ChronicDisease Prevention and HealthPromotion. YRBSS: YouthRisk Behavior SurveillanceSystemhttp://www.cdc.gov/HealthyYouth/yrbs/pdfs/2005highschoolquestionnaire.pdf6. ***, Proiect <strong>de</strong> cercetare CNCSIS tip A,Evaluarea dimen<strong>si</strong>uniicomportamentelor cu riscpentru sănătate la liceeni şitineri din învăţământul liceal,postliceal şi univer<strong>si</strong>tar dinju<strong>de</strong>ţul Timiş, chestionarCORT 2004, Univer<strong>si</strong>tatea <strong>de</strong>Medicină şi Farmacie ,,VictorBabeş” Timişoara7. Vlaicu B., Fira –Mladinescu C., UrsoniuS., Petrescu C., Suciu O.,Ciobanu V., Silberberg K.,Korbuly B., Vernic C., RaduI., Porojan G., Caraion C.,2004, Chestionar CORT 2004,<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi SănătatePublică, vol 54, <strong>nr</strong>. 3 / 20048. Vlaicu B., coord, 2000, Adolescenţii dinRomânia sfârşitului <strong>de</strong> secolXX. Trăsături <strong>de</strong> maturizarepubertară şi comportamentsexual, Ed. Solness Timişoara9.Vlaicu B., coord, 2000, Elemente <strong>de</strong>igiena copiilor şiadolescenţilor, Ed. Solness,Timişoara
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health3910. ***, World Health Organization(WHO): Adolescent Sexualand Reproductive Healthhttp://www.who.int/child_adolescent_health/asrh.htm
40<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public HealthEVALUAREA COMPORTAMENTULUISEXUAL CU RISC LA UN LOTPOPULAŢIONAL DIN MEDIUL URBANRada C. 1 , Tarcea M. 2 , Albu A. 31 Centrul <strong>de</strong> Cercetări Antropologice al Aca<strong>de</strong>miei Române, Bucureşti2 Univer<strong>si</strong>tatea <strong>de</strong> Medicină şi Farmacie Târgu Mureş, Disciplina <strong>de</strong> Igienă3 Univer<strong>si</strong>tatea <strong>de</strong> Medicină şi Farmacie Iaşi, Disciplina <strong>de</strong> IgienăREZUMATScopul acestei lucrări este evaluarea comportamentului sexual la un lot populaţionaldin mediul urban, precum şi a măsurilor individuale <strong>de</strong> prevenire a îmbolnăvirilor prin bolicu transmitere sexuală (BTS). Este un studiu <strong>de</strong> evaluare a comportamentului sexual pe uneşantion format din 1902 <strong>de</strong> subiecţi selecţionaţi aleator din 8 oraşe ale regiunilor istoricogeografice:Târgu Mureş, Timişoara, Baia Mare, Iaşi, Constanţa, Ploieşti, Craiova, şiBucureşti. Pentru realizarea obiectivelor cercetării s-au folo<strong>si</strong>t două chestionare având 90 <strong>de</strong>itemi comuni pentru ambele sexe şi cu 15 itemi suplimentari pentru sexul feminin. Prin aceststudiu valorificăm itemii care se referă la protecţia la primul şi ultimul contact sexual, pegrupe <strong>de</strong> vârstă, pe localităţi, motivele pentru care primul contact sexual nu a fost protejat,opinia privind eficienţa prezervativului împotriva BTS, cunoştinţele privind transmitereaHIV/SIDA. Datele sunt prelucrate în <strong>si</strong>stem informatizat folo<strong>si</strong>ndu-se programul SPSS.Aproape 3/4 dintre cei chestionaţi nu s-a protejat la primul contact sexual şi aproape 1/2 nus-au protejat la ultimul contact sexual, aceste <strong>si</strong>tuaţii putând fi cauze <strong>de</strong> diseminare a BTS, cuexcepţia persoanelor inactive sexual sau cu un partener sexual stabil. Utilizareaprezervativului a fost <strong>de</strong> trei ori mai frecventă în rândul tinerelor <strong>si</strong>ngure <strong>de</strong>cât în rândulcelor aflate în cuplu, dar cifra <strong>de</strong> utilizare a acestuia este îngrijorător <strong>de</strong> mică (40%) <strong>de</strong>şimajoritatea celor din lot recunosc eficacitatea prezervativului faţă <strong>de</strong> BTS şi HIV. Concepţiilegreşite <strong>de</strong> transmitere a HIV <strong>de</strong>pind <strong>de</strong> nivelul <strong>de</strong> instruire. Se evi<strong>de</strong>nţiază importanţa uneieducaţii sexuale eficiente în şcoli pentru mo<strong>de</strong>larea unui comportament sexual sănătos şinece<strong>si</strong>tatea completării cunoştinţelor necesare prevenirii bolilor cu transmitere sexuală î<strong>nr</strong>ândul populaţiei.Cuvinte cheie: boli transmise sexual, comportament sexual, educaţie sexuală, HIVABSTRACTThe aim of this study was to evaluate the sexual behavior in a representative sample ofRomanian adults from urban areas and attitu<strong>de</strong>s regarding preventive measures for sexualtransmitted diseases (STD). In our sample, 1902 subjects were randomly selected from 8historical / geographical cities from our country: Baia Mare, Ia<strong>si</strong>, Constanţa, Ploiesti,Craiova, Timisoara, Targu Mures and Bucuresti. We applied two questionnaires, one with 90items for males and the other one for females with 15 additional questions. We analysedanswers on items regarding sprotection used at first and last sexual intercourse by age and
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health41cities, motives involved in not u<strong>si</strong>ng protection at first intercourse, opinions regardingcondom efficiency against STD, knowledges regarding HIV transmis<strong>si</strong>on. We used SPSSprogramme for statistics. Almost ¾ from persons interviewed had no protection at first sexualintercourse and ½ didn’t protect themselves at last intercourse, this circumstances could becauses for STD dissemination. Condom use was three times bigger in <strong>si</strong>ngle young femalesthan couples, although with a concerning small percentage (40%) even though most of adultsmonitored knows the efficiency of u<strong>si</strong>ng condoms in preventing HIV infection and STD.Misconceptions regarding HIV transmis<strong>si</strong>on <strong>de</strong>pends on education levels. We un<strong>de</strong>rline theimportance of efficient school sexual education in shaping a healthy sexual behavior andimportance of fulfilling the knowledges regarding population STD prevention.Key words: sexual transmitted diseases, sexual behavior, sexual education, HIVINTRODUCEREComportamentul este <strong>de</strong>finit ca un ansamblu<strong>de</strong> reacţii complexe ale organismului lastimuli interni şi externi, reacţii motivate şiorganizate prin reflexe înnăscute saucâştigate, care orientează integrareasubiecţilor la anumite condiţii <strong>de</strong> mediu.Comportamentul sexual este <strong>de</strong>terminat pe<strong>de</strong> o parte <strong>de</strong> factori biologici (genetici şihormonali) iar pe <strong>de</strong> alta <strong>de</strong> factorieducaţionali, etnici şi sociali.Bolile cu transmitere sexuală (BTS)reprezintă o problemă majoră <strong>de</strong> sănătate înîntreaga lume, cu un impact <strong>de</strong>osebit asupraindividului, comunităţii şi <strong>si</strong>stemului sanitar.Primii vizaţi sunt tinerii la <strong>de</strong>butul activităţiisexuale şi persoanele cu grad <strong>de</strong> informareredus.Ţara noastră are o inci<strong>de</strong>nţă crescută aacestor afecţiuni faţă <strong>de</strong> ţările europene şi cuo scăzută prezentabilitate la medic a celorbolnavi, şi ca urmare, o diseminareaccentuată în focare [1,2].În ultimii ani, bolile cu transmitere sexualăau crescut ca număr şi vor creşte încontinuare dacă nu se vor lua măsuridrastice pentru combaterea mecanismuluicare permite împrăştierea acestor afecţiuniîn rândul populaţiei. Din aceste motiveamintite, educaţia legată <strong>de</strong> acest subiect şiprevenţia sunt importante.În acest studiu ne concentrăm asupracomportamentului sexual cu risc <strong>de</strong>îmbolnăvire prin boli transmi<strong>si</strong>bile sexual laun eşantion <strong>de</strong> tineri şi adulţi din diferiteregiuni ale ţării şi abordăm <strong>de</strong> asemenea,variaţiile ce apar în funcţie <strong>de</strong> grupa <strong>de</strong>vârstă, statutul marital, localitatea <strong>de</strong>domiciliu şi nivelul <strong>de</strong> instruire.Scopul acestei lucrări este evaluareacomportamentului sexual la un lotpopulaţional din mediul urban, precum şi amăsurilor individuale <strong>de</strong> prevenire aîmbolnăvirilor prin boli cu transmiteresexuală.MATERIAL ŞI METODĂEste un studiu <strong>de</strong> evaluare acomportamentului sexual pe un eşantionformat din 1902 <strong>de</strong> subiecţi selecţionaţialeator din 8 oraşe ale regiunilor istoricogeografice:Târgu Mureş, Timişoara, BaiaMare, Iaşi, Constanţa, Ploieşti, Craiova şiBucureşti. Pentru realizarea obiectivelorcercetării s-au folo<strong>si</strong>t două chestionareavând 90 <strong>de</strong> itemi comuni pentru amble sexeşi cu 15 itemi suplimentari pentru sexulfeminin.Structura chestionarului utilizat repezintăobiectivele <strong>de</strong> cercetare asumate şi anume:indicatorii <strong>de</strong> bază ai eşantionului (vârstă,statut socio-ocupaţional, mediul <strong>de</strong> rezi<strong>de</strong>nţăşi <strong>de</strong> provenienţă, apartenenţa etnicoreligioasăş.a.), activitatea sexuală,natalitatea, planificarea familială, bolile cutransmitere sexuală, educaţia sexuală,familia, violenţa domestică, sănătatea şicomportamentele dăunătoare sănătăţii,aspectele constituţionale ale subiecţilor şiale copiilor acestora, avortul. În plus <strong>de</strong> lafemei au fost culese informaţii privindîngrijirea prenatală, alimentaţia sugarului şi<strong>de</strong>pistarea precoce a cancerului genitomamar.
42<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public HealthPrin acest studiu valorificăm itemii care sereferă la protecţia la primul şi ultimulcontact sexual pe grupe <strong>de</strong> vârstă, pelocalitaţi, motivele pentru care primulcontact sexual nu a fost protejat, opiniaprivind eficienţa prezervativului împotrivaBTS, cunostinţele privind transmitereaHIV/SIDA.Eşantionul are o structură echilibrată pesexe, grupe <strong>de</strong> vârstă (între 15-75 ani),localităţi, nivel <strong>de</strong> pregătire şcolară şi nu acuprins persoane cu specializare îndomeniul sănătăţii sexual-reproductive:medici, a<strong>si</strong>stente, moaşe etc.Datele sunt prelucrate în <strong>si</strong>stem informatizatfolo<strong>si</strong>ndu-se programul SPSS.REZULTATE ŞI DISCUŢII1. Protecţia la primul contact sexualDintre cei care au început viaţa sexualămajoritatea nu s-au protejat la primul raportsexual (Tabelul 1). Trebuie avut în ve<strong>de</strong>re căînainte <strong>de</strong> 1989 în România nu era permisaccesul oficial la mijloacele <strong>de</strong> contracepţie(ca şi avortul). Prezervativul era <strong>de</strong>stul <strong>de</strong>greu acce<strong>si</strong>bil, utilizarea lui făcându-se maimult pentru evitarea sarcinilor şi mai puţinpentru prevenirea bolilor cu transmiteresexuală.Tabelul 1. Distribuţia subiecţilor în funcţie <strong>de</strong> protecţia primului contact sexualProtecţia primului contactsexualFrecvenţe %Nu 1169 61,5Da 556 29,2Total 1725 90,7Nu am început viaţa sexuală 177 9,3Total 1902 100,0A fost analizată influenţa pe care o exercităvariabilele vârstă, statut marital şi localitate<strong>de</strong> rezi<strong>de</strong>nţă asupra utilizării prezervativuluila primul contact sexula împotriva BTS.1.1. VârstaStatistica chi indică diferenţe semnificativestatistic între protecţia primului contactsexual şi vârsta respon<strong>de</strong>nţilor (p
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health43100908070605040302010062,337,753,246,854,545,561,638,467,132,980,819,284,915,115-19 ani 20-24 25-29 30-34 35-39 40-49 50-59 Peste 60ani89,810,2NuDaFigura 1. Distribuţia subiecţilor pe grupe <strong>de</strong> vârstă în funcţie <strong>de</strong>protecţia primului contact sexualNu ştim dacă protecţia s-a făcut împotrivaBTS şi/sau pentru evitarea unei sarcini. Deşiîn rândul tinerilor până la 24 <strong>de</strong> anipredomină cei care la primul contact sexuals-au protejat, totuşi rămâne un numărîngrijorător <strong>de</strong> tineri care nu şi-au luatmăsuri <strong>de</strong> protecţie. În ansamblu, pon<strong>de</strong>reapersoanelor care se protejează la primulcontact sexual este <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> redusă, motiv<strong>de</strong> intervenţie mai eficientă a măsurilorpreventive şi educaţionale.Nu s-au observat diferenţe semnificativeprivind protecţia primului contact sexual, labărbaţi şi femei.1.2. Statutul maritalTestul chi 2 relevă diferenţe semnificativestatistic privind protecţia primului raportsexual în funcţie <strong>de</strong> starea civilă (p
44<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public HealthNecăsătorită 45,1 54,9 100,0Total 67,8 32,2 100,01.3. Localitatea <strong>de</strong> rezi<strong>de</strong>nţăEvaluarea statistică prin testul chi 2 relevădiferenţe semnificative pe localităţi (p
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health45Tabelul 4. Motivele pentru care primul contact sexual nu a fost protejatMotivele pentru care primul contactsexual nu a fost protejatFrecvenţe %Contact sexual neprevăzut 349 18,3Perioada era nefertilă pentru parteneră 126 6,6Nu s-a gândit 458 24,1Dorea un copil 153 8,0Partenerul s-a opus 38 2,0Alte motive 54 2,8Nu a început viaţa sexuală 177 9,3(diferenţa până la 100% o reprezintă cei care s-au protejat şi no<strong>nr</strong>ăspunsurile)2. Protecţia la ultimul contact sexualÎn lotul investigat doar 9,3% nu şi-auînceput viaţa sexuală, iar absenţa şi prezenţaprotecţiei la ultimul contact sexual esterelativ egală (Tabelul 5).Tabelul 5. Protecţia la ultimul contact sexualProtecţia la ultimul contact Frecvenţe %sexualNu 939 49,4Da 786 41,3Nu am început viaţa sexualã 177 9,3Total 1902 100,0Pentru o analiză în structură exclu<strong>de</strong>msubiecţii care nu au început viaţa sexuală şipe cei care nu sunt în prezent activi sexual,(408 subiecţi) şi analizăm pe grupe <strong>de</strong> vârstăşi pe localităţi cum s-a realizat protecţia laultimul contact sexual la persoanele cu/fărăpartener sexual stabil, respectiv 1260/234subiecţi.2.1. VârstaTestul chi 2 indică diferenţe semnificativestatistisc (p
46<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public HealthTabelul 6. Distribuţia subiecţilor pe grupe <strong>de</strong> vârstă cu/fără partener sexualstabil care au viaţă sexuală în funcţie <strong>de</strong> protecţia ultimului contact sexualPartener sexual stabilProtecţia ultimului contactNusexualDaTotalNu Grupe <strong>de</strong> vârstã 15-24 32,6 43,9 39,725-34 24,4 33,8 30,335-49 17,4 18,2 17,9peste 50 25,6 4,1 12,0Total 100,0 100,0 100,0Da Grupe <strong>de</strong> vârstã 15-24 10,4 22,3 15,925-34 26,0 37,2 31,235-49 33,7 31,5 32,7peste 50 29,9 9,1 20,2Total 100,0 100,0 100,02.2. Localitatea <strong>de</strong> rezi<strong>de</strong>nţăDistribuţia pe localităţi evi<strong>de</strong>nţiază căatitudinea preventivă se regăseşte cupon<strong>de</strong>rea cea mai mare în Târgu-Mureş şi,în proporţia cea mai mică, în Timişoara.Fără pretenţia <strong>de</strong> reprezentativitate, în afară<strong>de</strong> Ploieşti, Bucureşti şi Târgu-Mureş,respon<strong>de</strong>nţii fără partener sexual stabil dincelelalte localităţi care nu au folo<strong>si</strong>tprezervativ la ultimul contact sexual <strong>de</strong>ţinprocente asemănătoare (Tabelul 7).Tabelul 7. Distribuţia subiecţilor pe localităţi cu/fără partener sexual stabil careau viaţă sexuală în funcţie <strong>de</strong> protecţia ultimului contact sexualPartener sexual stabilNuLocalitateaBucureştiProtecţia ultimului contactsexualTotalNuDa9,3 10,1 9,8<strong>de</strong> rezi<strong>de</strong>nţã Timişoara 19,8 9,5 13,2Craiova 14,0 10,1 11,5Târgu Mureş 11,.6 19,6 16,7Iaşi 10,5 14,9 13,2Constanţa 15,1 17,6 16,7
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health47Baia Mare 12,8 6,8 9,0Ploieşti 7,0 11,5 9,8Total 100,0 100,0 100,0Da Localitatea Bucureşti 16,4 10,8 13,8<strong>de</strong> rezi<strong>de</strong>nţã Timişoara 17,5 12,5 15,2Craiova 15,2 6,5 11,2Târgu Mureş 10,2 18,3 14,0Iaşi 10,8 11,0 10,9Constanţa 9,6 13,5 11,4Baia Mare 10,4 12,7 11,4Ploieşti 9,9 14,7 12,1Total 100,0 100,0 100,03. Cunoştinţe privind eficienţaprezervativului împotriva BTS şi căile <strong>de</strong>transmitere HIV/SIDAMajoritatea respon<strong>de</strong>nţilor au o percepţiecorectă privind protecţia pe care o poaterealiza prezervativul: peste 90% dintrefemei şi bărbaţi ştiu că utilizareaprezervativului previne transmitereavirusului HIV şi altor BTS, respectiv 84%susţin eficacitatea prezervativului. Totuşi,10,3% nu au cunoştinţe legate <strong>de</strong> utilizareaprezervativului ca metodă <strong>de</strong> prevenire aîmbolnăvirii cu HIV/SIDA sau îl con<strong>si</strong><strong>de</strong>răpuţin eficace (6,3%) (Figura 2) procent maiscăzut faţă <strong>de</strong> studii anterioare [4-7].39.30%44.10%6.30%10.30%Putin eficace Eficace Foarte eficace Nu stiuFigura 2. Opinia subiecţilor privind eficienţa prezervativului împotriva BTS
48<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public HealthPon<strong>de</strong>rea răspunsurilor incorecte legate <strong>de</strong>transmiterea HIV/SIDA prin toaletă şi baierepartizată pe grupe <strong>de</strong> vârstă, ne arată căadolescenţii şi vârstnicii adaugă pe listamodalităţilor <strong>de</strong> risc <strong>de</strong> infectare cuHIV/SIDA baia/WC-ul; probabil,adolescenţii din lipsă <strong>de</strong> informaţii certe,<strong>de</strong>oarece nu au avut încă parte <strong>de</strong> cursuripreventive, iar vârstnicii nu mai sunt directinteresaţi <strong>de</strong> această boală sau nu au avutsurse <strong>de</strong> informare în trecut. Observăm douăvârfuri la procentaj (25%, 25,6%) la tineriisub 19 ani şi vârstnicii peste 60 <strong>de</strong> ani careau concepţii greşite legate <strong>de</strong> transmitereaHIV prin baie/WC (Tabelul 8), la fel ca şi înalte studii <strong>si</strong>milare [8,9].Ca localizare cu procent mare <strong>de</strong> subiecţi cucunoştinţe în domeniu, menţionămBucureşti, Târgu-Mureş şi Timişoara.Tabelul 8. Pon<strong>de</strong>rea răspunsurilor incorecte legate <strong>de</strong> transmiterea HIV/SIDAprin toaletă şi baie repartizată pe grupe <strong>de</strong> vârstă (%)Grupe <strong>de</strong> vârstã WC-ul Baia15-19 ani 25,0 25,620-24 14,3 12,225-29 8,0 10,030-34 6,3 5,635-39 7,1 5,640-49 8,0 11,150-59 6,3 4,4Peste 60 25,0 25,6O variabilă importantă care evi<strong>de</strong>nţiazădiferenţe semnificative în cunoaşterea căilor<strong>de</strong> transmitere a BTS este nivelul <strong>de</strong>instruire, astfel testul chi arată diferenţesemnificative statististic la un p
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health49Tabelul 9. Corespon<strong>de</strong>nţa între educaţie şi cunoştinţele legate <strong>de</strong> transmitereaHIV/SIDA (%)EducaţiaWC-ulBaiaNu Da Nu DaŞcoala elementară 83,3 16,7 85,7 14,3Şcoala generală 90,5 9,5 93,6 6,4Liceu 94,0 6,0 95,6 4,4Postliceală/Colegiu 95,9 4,1 95,0 5,0Univer<strong>si</strong>tate 96,6 3,4 96,9 3,1Total 93,9 6,1 95,1 4,9CONCLUZIIÎn lotul nostru, comportamentul sexualprezintă risc <strong>de</strong> îmbolnăvire prin BTS,respectiv aproape 3/4 din cei chestionaţi nus-au protejat la primul contact sexual şiaproape 1/2 nu s-au protejat la ultimulcontact sexual, aceste <strong>si</strong>tuaţii putând ficauze <strong>de</strong> diseminare a BTS, cu excepţiapersoanelor inactive sexual sau cu cu unpartener sexual stabil.Utilizarea prezervativului a fost <strong>de</strong> trei orimai mare în rândul tinerelor <strong>si</strong>ngure <strong>de</strong>cât î<strong>nr</strong>ândul celor aflate în cuplu, dar cifra <strong>de</strong>utilizare a acestuia este îngrijorător <strong>de</strong> mică<strong>de</strong>şi majoritatea celor din lot recunosceficacitatea prezervativului faţă <strong>de</strong> BTS şiHIV.BIBLIOGRAFIE1. Marcu L., Păunescu B., 2004,Cunoştinţele, atitudinile şipracticile tinerilor cu vârstecuprinse între 15 şi 24 <strong>de</strong> ani,legate <strong>de</strong> infectarea şitransmiterea ITS/HIV/SIDA şi<strong>de</strong> cunoştinţele practicãriisexului neprotejat, EdMedicală, Bucureşti2. Bucur G., Giurcăneanu C., 2000, Bolitransmise pe cale sexuală, Ed.Cel<strong>si</strong>us, 3-18Paradoxal, în Târgu Mureş apare cel maimare procent <strong>de</strong> reprezentare a protecţieiindividuale şi a nivelului <strong>de</strong> cunoştinţe îndomeniu dar şi cele mai multe cazuri tratate<strong>de</strong> BTS. Probabil, după primul contactsexual protejat nivelul <strong>de</strong> protecţieindividuală sca<strong>de</strong>, sau numărul parteneriloreste mai crescut <strong>de</strong>ci şi riscul <strong>de</strong> infecţie, fieexperienţa BTS duce la creşterea nivelului<strong>de</strong> protecţie ulterior şi a cunoştinţelor îndomeniu.Creşterea pon<strong>de</strong>rii răspunsurilor corecteodată cu nivelul <strong>de</strong> şcolarizare evi<strong>de</strong>nţiazăimportanţa unei educaţii sexuale eficiente înşcoli pentru mo<strong>de</strong>larea unui comportamentsexual sănătos şi nece<strong>si</strong>tatea completăriicunoştinţelor necesare prevenirii bolilor cutransmitere sexuală în rândul populaţiei.3. Hansser D., Michaud P.A., 2006, Theeffects of the Swiss “stop-AIDS campaign” on the sexlife of swiss adolescents: doesa condomn promoting modifysexual behaviour, Pediatrics,93, 580-5854. ***, 2004, Sănătatea Reproducerii laTineri, România, 1996, RaportFinal, CDC, IOMC, FICF,CEDPA, CNS, Bucureşti5. Vlaicu B., coord., 2000, Adolescenţii dinRomânia: trăsături <strong>de</strong>maturizare pubertară şi
50<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Healthcomportament sexual, Ed.Solness, Timişoara6. Ciofu C., 2004, Infecţia HIV/SIDA,implicaţii p<strong>si</strong>ho-familiale şisociale. Interacţiunea părinţicopii,Ed. Medicală Amaltea,Bucureşti, 195-1987. Holmes KK, Levine R., Weaver M.,2004, Effectiveness ofcondoms in preventingsexually transmittedinfections, Bulletin of theWorld Health Organization,82:454-4648. Bauman A., 2000, Adolescente mentalhealth aud risky sexualbehaviour: young people needhealth care that coverspsyhological, sexual aud socialareas, BMJ, 2: 24-279. Widdice L. et al., 2005, Teens tell us therisks and benefits of havingsex, Journal of AdolescentHealth, 36:107-10810. Gallup-Black A., Weitzman BC., 2004,Teen pregnancy and urbanyouth: competing truths,complacency, and perceptionsof the problem, Journal ofAdolescent Health, 34:366-37511. Bamhart K. T., Sondheimer S., 2003,Contraception choice andSTD, Obstet-gynecol, 5 (6),823-829
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health51PARTICULARITĂŢIANTROPOMETRICE LA COPII ŞIADOLESCENŢI DIN MUNICIPIULTÂRGU MUREŞDrăgoi S. 1 ,Tarcea M. 1,2 , Kovec<strong>si</strong> Z. 3 , Farr A. 1 , UrecheR. 1,21 Centrul <strong>de</strong> Sănătate Publică, Compartimentul Medicina Mediului şi Alimentaţiei2 Univer<strong>si</strong>tatea <strong>de</strong> Medicină şi Farmacie Târgu-Mureş, Disciplina <strong>de</strong> Igienă3 Direcţia <strong>de</strong> Sănătate Publică Târgu-Mureş, Compartimentul <strong>de</strong> Igienă şcolarăREZUMATScopul lucrării a fost interpretarea principalelor aspecte <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare fizică acopiilor şi adolescenţilor din Târgu-Mureş, pe parcursul anilor 1999-2003. Am apelat ladatele culese <strong>de</strong> Departamentul <strong>de</strong> Igienă şcolară a DSP Târgu-Mureş în perioada anilor1999-2003, cu ocazia examenului <strong>de</strong> bilanţ. Au fost evaluaţi toţi copii şcolarizaţi dinmunicipiul Târgu Mureş plecând <strong>de</strong> la datele antropometrice (talie şi greutate). Pe parcursulcelor cinci ani, pon<strong>de</strong>rea copiilor dizarmonici a avut un trend ascen<strong>de</strong>nt, plecând <strong>de</strong> la13,6% în anul 1999 până la 30,39% în anul 2003. Cazurile <strong>de</strong> suprapon<strong>de</strong>rali î<strong>nr</strong>egistrate aucrescut <strong>de</strong> la o cifră <strong>de</strong> 6,18% în anul 1999 la 14,24% în anul 2003, iar cazurile <strong>de</strong>subpon<strong>de</strong>rali au variat <strong>de</strong> la o cifră <strong>de</strong> 7,42% în anul 1999, la un vârf <strong>de</strong> frecvenţă <strong>de</strong> 16,4%în anul 2003. Se observă o creştere a procentului <strong>de</strong> copii dizarmonici, în special în mediulurban şi la băieţi, ceea ce <strong>de</strong>monstrează nece<strong>si</strong>tatea unei campanii mai eficiente <strong>de</strong> educaţiepentru sănătate.Cuvinte cheie: antropometrie, adolescenţi, greutate, suprapon<strong>de</strong>raliABSTRACTThe aim of the study is the evaluation of main aspects regarding phy<strong>si</strong>cal <strong>de</strong>velopmentof children and adolescents from Târgu-Mureş, during 1999-2003. We used data gatheredfrom Hygiene Department of Târgu-Mureş Public Health Department during 1999-2003 bymedical exams for growth assessement. They were monitored children from schools regardinganthropometric parameters (height and weight). During this period, percentage of disarmonicchildren had an ascen<strong>de</strong>nt trend, from 13,6% in 1999 to 30,39% in 2003. Overweight casesregistered grew up from 6,18% in 1999 to 14,24% in 2003, and also un<strong>de</strong>rweight cases grewfrom 7,42% in 1999 to a pick in 2003 of 16,4%. It was a ri<strong>si</strong>ng percentage of disarmonicchildren (from 1999 to 2003), especially in urban areas and at boys, it means that a moreefficient health education in children it is nee<strong>de</strong>d.Key words: anthropometry, teenagers, weight, overweight
52<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public HealthINTRODUCEREDezvoltarea fizică la nivelul organismuluiuman tânăr se poate <strong>de</strong>fini prin fenomeneexterioare şi interioare, rezultând indicatorii<strong>de</strong>zvoltării fizice: somatoscopici,antropometrici şi fiziometrici [1,2].Indicatorii <strong>de</strong>zvoltării fizice concretizeazătipurile constituţionale cu corespon<strong>de</strong>nt îndomeniile adaptării, comportamentelor,patomorfozei. Se înţelege prin creştere(<strong>de</strong>zvoltare fizică) totalitatea fenomenelor<strong>de</strong> sporire a dimen<strong>si</strong>unilor şi greutăţiicorpului uman, având ca rezultatmodificarea raporturilor <strong>de</strong> mărime dintrediferite segmente corporale şi mărimeaformelor corporale [3].La nivelul colectivităţii, <strong>de</strong>zvoltarea fizicăpoate fi caracterizată prin valori medii aleunor indici în jurul cărora se dispunparametrii cantitativi cu formarea claselor<strong>si</strong>gmale.Variabilitatea indicatorilor antropometriciprincipali (talia, greutatea, perimetrultoracic, circumferinţa craniană) a fostinvestigată în funcţie vârstă [2,4].În lucrarea <strong>de</strong> faţă ne-am propu<strong>si</strong>nterpretarea principalelor aspecte <strong>de</strong><strong>de</strong>zvoltare fizică a copiilor şi adolescenţilordin municipiul Târgu-Mureş, pe parcursulanilor 1999-2003.MATERIAL ŞI METODĂAm apelat la datele culese <strong>de</strong> Departamentul<strong>de</strong> Igienă şcolară a DSP Târgu-Mureş înperioada anilor 1999-2003 cu ocaziaexamenului <strong>de</strong> bilanţ. Au fost evaluaţi toţicopii şcolarizaţi din municipiul Târgu Mureşplecând <strong>de</strong> la date antropometrice (talie şigreutate) prin cântărire şi <strong>de</strong>terminareaînălţimii, urmate <strong>de</strong> inclu<strong>de</strong>rea lor pecategorii <strong>si</strong>gmale şi compararea cu mediilepe ţară corespunzătoare vârstei, sexului şiparametrului analizat.Examenul somatometric permite stabilireaunui subiect cu o statură normală sau nu,dacă greutatea sa raportată la înălţime estenormală sau dacă prezintă o suprapon<strong>de</strong>resau subpon<strong>de</strong>re (apreciere corelativă aarmoniei <strong>de</strong>zvoltării fizice, pornind <strong>de</strong> latalie şi greutate) [3]. Acest examen a avut înve<strong>de</strong>re următoarele <strong>de</strong>terminări:- înălţimea – indicator care poate arătainfluenţa unor factori din mediul ambiant(alimentaţie, odihnă, mişcare, regim <strong>de</strong>viaţă, iluminat) sau intern (afecţiuni <strong>de</strong>influenţă cu excepţia celor genetice sauendocrine) <strong>de</strong>-a lungul unei perioa<strong>de</strong> maiîn<strong>de</strong>lungate.- greutatea – parametru mai labil la influenţafactorilor ambientali (alimentaţie) sauinterni (transpiraţie, boli acute digestive saufebrile) [3].Stabilirea diagnosticului individual <strong>de</strong><strong>de</strong>zvoltare fizică s-a făcut în raport cuvârsta, sexul şi cu mediul <strong>de</strong> provenienţă(urban sau rural) al subiecţilor examinaţi[5,6].Studiul a inclus un număr <strong>de</strong> 123 346 <strong>de</strong>copii monitorizaţi, fiind un studiu <strong>de</strong>scriptivtransversal cu caracteristici evolutive pe ani.Structura lotului este următoarea: din lotul<strong>de</strong> 123 346 <strong>de</strong> copii monitorizaţi 58% eraufete respectiv 42% băieţi, iar majoritatea(93,11%) proveneau din mediul urban.Repartizarea pe categorii <strong>de</strong> vârstă (legate<strong>de</strong> şcolarizare) a fost următoarea: 16,80% aufost copiii <strong>de</strong> 3 ani, 19,19% cei <strong>de</strong> 7 ani,24,86% şcolarii din clasele IV, 25,74% ceidin clasele VIII şi respectiv 13,40% au fostadolescenţii din clasele a XII-a.Prelucrarea statistică a plecat <strong>de</strong> la baza <strong>de</strong>date în program FoxPro şi evaluare înprogramul Graphpad Instat.REZULTATE ŞI DISCUŢIIAspectele <strong>de</strong> interes pentru această lucrareau fost: categoria <strong>de</strong> armonici în <strong>de</strong>zvoltare,respectiv dizarmonicii, din care am <strong>de</strong>taliatpon<strong>de</strong>rea copiilor cu surplus <strong>de</strong> greutate şirespectiv <strong>de</strong>ficit <strong>de</strong> greutate faţă <strong>de</strong> normal.Datele au fost raportate pe categorii <strong>de</strong>vârstă, sex, mediul <strong>de</strong> provenienţă şievolutiv pe ani.Din întreg lotul 79,20% au fost incluşi încategoria armonicilor, iar 20,80% au fostdizarmonici, luând în con<strong>si</strong><strong>de</strong>rare înprincipal greutatea ca parametru indicator.
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health53Din total 10% au fost cu surplus <strong>de</strong> greutate,iar 10,80% cu minus <strong>de</strong> greutate, cifreapropiate ca pon<strong>de</strong>re.Am <strong>de</strong>taliat rezultatele obţinute pentrucopiii integraţi în categoria <strong>de</strong> dizarmonici şiseparat pe vârste ţintă şi pe mediu <strong>de</strong>rezi<strong>de</strong>nţă (Figura 1) şi am observaturmătoarele:‣ pon<strong>de</strong>rea cea mai mare <strong>de</strong>dizarmonici corespun<strong>de</strong> mediuluiurban (cu o medie <strong>de</strong> 27,77% peperioada <strong>de</strong> studiu, cifric 21 502copii din 77 421) comparativ cu omedie <strong>de</strong> prezenţă <strong>de</strong> 9,01%dizarmonici din mediul rural (cifric 4152 copii din 46 059)‣ pe categorii <strong>de</strong> vârstă ţintă, procentulcel mai mare <strong>de</strong> dizarmonicicorespun<strong>de</strong> elevilor din clasele aXII-a (cu semnificaţie statisticăp=0,04), în special cei din mediulurban (35,46% din totalul elevilorclaselor terminale) faţă <strong>de</strong> cei di<strong>nr</strong>ural (15,37%)‣ <strong>de</strong> la 3 la 18 ani, pon<strong>de</strong>readizarmonicilor creşte constant înmediul rural, în schimb este variabilăpentru oraş, cu o tendinţă <strong>de</strong>dizarmonie mai crescută la copiii <strong>de</strong>3 ani‣ dintre dizarmonici 48,08% erausuprapon<strong>de</strong>rali, iar 51,91% erausubpon<strong>de</strong>rali.%403530252015105035,4627,5323,5425,39 26,9915,377,368,55 9,33 9,983 ani 7 ani cls. IV cls. VIII cls. XIIUrbanRuralFigura 1 Pon<strong>de</strong>rea copiilor dizarmonici pe mediu <strong>de</strong> rezi<strong>de</strong>nţă şi categorii <strong>de</strong>vârstă (1999 – 2003)Din grupul <strong>de</strong> copii cu dizarmonie în<strong>de</strong>zvoltarea fizică am urmărit datele şievoluţia celor cu surplus <strong>de</strong> greutate (Figura2) precum şi a celor cu <strong>de</strong>ficit <strong>de</strong> greutate(Figura 3).Dintre cei cu surplus <strong>de</strong> greutate am <strong>de</strong>pistatun procent mediu <strong>de</strong> 13,65% pe perioada <strong>de</strong>studiu pentru mediul urban, respectiv <strong>de</strong>3,83% pentru cel rural, cu o predominenţăsemnificativă pentru copiii <strong>de</strong> la oraş(p=0,012). Cifra reprezentativă corespun<strong>de</strong>celor din clasele terminale <strong>de</strong> liceu (15,62%din total, respectiv 10 569 elevi).Datele corespunzătoare vârstelor analizatesunt variabile, cele mai mici procente <strong>de</strong>suprapon<strong>de</strong>rali fiind pentru cei <strong>de</strong> 3 ani, iarcele mai mari pentru cei <strong>de</strong> 17-18 ani, peambele medii <strong>de</strong> rezi<strong>de</strong>nţă (Figura 2).Dintre cei cu <strong>de</strong>ficit <strong>de</strong> greutate, am obţinuto medie <strong>de</strong> 14,12% <strong>de</strong> subpon<strong>de</strong>rali înmediul urban, respectiv <strong>de</strong> 5,17% în mediul
54<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Healthrural, cu aceeaşi diferenţă semnificativă între ele (p=0,019) (Figura 3).1614,3514,6315,621412,9912109,71%87,11642,883,874,533,54203 ani 7 ani cls. IV cls. VIII cls. XIIUrbanRuralFigura 2 Pon<strong>de</strong>rea copiilor cu plus <strong>de</strong> greutate pe vârstă şi provenienţă(1999 – 2003)Ies în evi<strong>de</strong>nţă copiii subpon<strong>de</strong>rali dinclasele a XII-a pentru ambele medii <strong>de</strong>rezi<strong>de</strong>nţă (<strong>de</strong> 19,84% urban şi 8,26% rural).Imediat după adolescenţi urmează copiii <strong>de</strong>3 ani ca procent <strong>de</strong> subpon<strong>de</strong>rali pentrumediul urban (17,81%, respectiv 1881persoane) (Figura 3).Am urmărit <strong>de</strong> asemenea şi evoluţia pe ani(1999-2003) a pon<strong>de</strong>rii copiilormonitorizaţi, după criteriile armonicidizarmonicişi plus <strong>de</strong> greutate-<strong>de</strong>ficit <strong>de</strong>greutate faţă <strong>de</strong> normal. Pe parcursul celorcinci ani pon<strong>de</strong>rea copiilor dizarmonici aavut un trend ascen<strong>de</strong>nt, plecând <strong>de</strong> la13,6% în anul 1999 (3 655 copii) până la30,39% în anul 2003 (5 634 copii) (Figura4).2018161412% 108642017,8119,84149,1910,758,266,434,47 4,67 4,793 ani 7 ani cls. IV cls. VIII cls. XIIUrbanRuralFigura 3. Pon<strong>de</strong>rea copiilor cu <strong>de</strong>ficit <strong>de</strong> greutate pe rezi<strong>de</strong>nţă şi vârste(1999 – 2003)
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health55%100908070605040302010086,3981,16 80,43 79,1769,630,3913,618,83 19,56 20,821999 2000 2001 2002 2003ArmoniciDizarmoniciFigura 4. Evoluţia pon<strong>de</strong>rii <strong>de</strong> armonici-dizarmonici la copiii mureşeni(1999–2003)Separat pe categorii <strong>de</strong> greutate în afaranormalului, am observat că aceastădizarmonie ascen<strong>de</strong>ntă pe ani se datoreazăatât copiilor suprapon<strong>de</strong>rali cât şi celorsubpon<strong>de</strong>rali (Figura 5).Cazurile <strong>de</strong> suprapon<strong>de</strong>rali î<strong>nr</strong>egistrate aucrescut <strong>de</strong> la o cifră <strong>de</strong> 6,18% în anul 1999(1 520 copii) la 14,24% în anul 2003 (3 799copii), iar cazurile <strong>de</strong> subpon<strong>de</strong>rali au variat<strong>de</strong> la o cifră <strong>de</strong> 7,42% în anul 1999 (1 824cazuri) cu un vârf <strong>de</strong> frecvenţă <strong>de</strong> 16,4% înanul 2003(4 305 copii), fără diferenţe semnificativeîntre cele două <strong>si</strong>tuaţii.1816141210%8642016,410,22 10,211,35 14,247,428,66,189,36 9,461999 2000 2001 2002 2003G + G -Figura 5. Evoluţia pon<strong>de</strong>rii copiilor cu plus şi minus <strong>de</strong> greutate faţă <strong>de</strong> normal
56<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public HealthDatele noastre sunt asemănătoare cu celeobţinute <strong>de</strong> alte studii din ţară [1,7].CONCLUZIIDin întreg lotul, 79,20% au fostincluşi în categoria armonicilor, iar20,80% au fost dizarmonici, luând încon<strong>si</strong><strong>de</strong>rare în principal greutatea caparametru indicator.Din total, 10,0 % au fost cu surplus<strong>de</strong> greutate, iar 10,8% cu minus <strong>de</strong>greutate.Dintre copiii integraţi în categoria <strong>de</strong>dizarmonici am observaturmătoarele: pon<strong>de</strong>rea cea mai mare <strong>de</strong>dizarmonici corespun<strong>de</strong>mediului urban (cu o medie<strong>de</strong> 27,77% pe perioada <strong>de</strong>studiu) comparativ cu omedie <strong>de</strong> prezenţă <strong>de</strong> 9,01%dizarmonici din mediul rural pe categorii <strong>de</strong> vârstă ţintă,procentul cel mai mare <strong>de</strong>dizarmonici corespun<strong>de</strong>elevilor din clasele a XII-a(cu semnificaţie statisticăp=0,04), în special cei dinmediul urban (35,46% dintotalul elevilor claselorterminale) dintre dizarmonici 48,08%erau suprapon<strong>de</strong>rali, iar51,91% erau subpon<strong>de</strong>rali.Dintre cei cu surplus <strong>de</strong> greutate am<strong>de</strong>pistat o medie <strong>de</strong> 13,65% peperioada <strong>de</strong> studiu pentru mediulurban respectiv o medie <strong>de</strong> 3,83%pentru cel rural, cu o predominenţăsemnificativă pentru copiii <strong>de</strong> la oraş(p=0,012).Dintre cei cu <strong>de</strong>ficit <strong>de</strong> greutate amobţinut o medie <strong>de</strong> 14,12% <strong>de</strong>subpon<strong>de</strong>rali în mediul urba<strong>nr</strong>espectiv <strong>de</strong> 5,17% în mediul rural,cu aceeaşi diferenţă semnificativăîntre ele (p=0,019). Pe parcursul celor cinci ani,pon<strong>de</strong>rea copiilor dizarmonici a avutun trend ascen<strong>de</strong>nt, plecând <strong>de</strong> la13,6% în anul 1999 până la 30,39%în anul 2003. Cazurile <strong>de</strong> suprapon<strong>de</strong>raliî<strong>nr</strong>egistrate au crescut <strong>de</strong> la o cifră<strong>de</strong> 6,18% în anul 1999 la 14,24% înanul 2003, iar cazurile <strong>de</strong>subpon<strong>de</strong>rali au variat <strong>de</strong> la o cifră<strong>de</strong> 7,42% în anul 1999, cu un vârf <strong>de</strong>frecvenţă <strong>de</strong> 16,4% în anul 2003,fără diferenţe semnificative între celedouă <strong>si</strong>tuaţii.Se observă o creştere pe parcursulultimilor ani a procentului <strong>de</strong> copiidizarmonici din Mureş, în special înmediul urban, clasele a XII-a şi labăieţi, ceea ce <strong>de</strong>monstreazănece<strong>si</strong>tatea unei campanii maieficiente <strong>de</strong> educaţie pentru sănătateşi meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> supraveghere mai<strong>de</strong>taliate.
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health57BIBLIOGRAFIE1. Vlaicu B., Va<strong>si</strong>lov M., 1998,Adolescenţa-particularităţiantropometrice în Banat şiMoldova, Ed. Eurobit,Timişoara2. Vlaicu B. şi colab., 2000, Elemente <strong>de</strong>igiena copiilor şiadolescenţilor, EdituraSolness, Timişoara3. Ionuţ C. şi colab., 2004, Compendiu <strong>de</strong>Igienă, Ed. MedicalăUniver<strong>si</strong>tară Cluj-Napoca4. Richard P., Flegal K., 2004, OverweightChildren and Adolescents:Description, Epi<strong>de</strong>miology,and Demographics, Pediatrics,101 (3): 497-5045. Tienboon P., Wahlqvist M., 2005, Aprospective study of weightand height going from infancyto adolescence, A<strong>si</strong>a PacificJournal of Clinical Nutrition,11 (1): 42-476. Panagiotakos D., Pitsavos C. ,Chrysohoou C. , Risvas G., etal, 2004, Epi<strong>de</strong>miology ofOverweight and Obe<strong>si</strong>ty in aGreek Adult Population: theATTICA Study, Obe<strong>si</strong>tyResearch, 12:1914-19207. Dănilă M., Abram Z., Ureche R., FintaH.: „Date <strong>de</strong> morbiditate şi<strong>de</strong>zvoltare fizică la copiii dinTg. Mureş”, <strong>Revista</strong> <strong>de</strong>Medicină şi Farmacie Tg.Mureş, 2004, vol. 50,supliment 1, 67
58<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public HealthSTUDIUL RELAŢIEI DINTRECALITATEA APEI POTABILE ŞIPREVALENŢA BOLILORCARDIOVASCULARE ÎN MUNICIPIULTIMIŞOARATulhină D., Cătănescu O., Vlad R., Băltăceanu O.,Marin Z., Brînzei G., Neniu C., Cădar C.REZUMATInstitutul <strong>de</strong> Sănătate Publică "Prof. Dr. Leonida Georgescu " TimişoaraStudiul prezintă aspecte privind calitatea apei potabile din municipiul Timişoara şirolul microelementelor din apă, factori <strong>de</strong> risc pentru bolile cardiovasculare. In acest studiuam urmărit prevalenţa bolilor cardiovasculare efectuând investigaţii specifice la un lot <strong>de</strong>518 persoane (244 femei şi 274 bărbaţi) din populaţia oraşului Timişoara. Pe bazarezultatelor obţinute s-au stabilit corelaţii între concentraţia micro şi macroelementelor dinapă (duritate, Ca, Mg, F, Cl, Cr, Mn, Cu, Zn, Cd, As) şi starea <strong>de</strong> sănătate a persoanelorinvestigate. Stabilind o corelaţie între calitatea apei (conţinutul în microelemente) din diferitesurse <strong>de</strong> suprafaţă sau <strong>de</strong> subteran şi morbiditatea prin bolile cardiovasculare (BCV) s-aconstatat că: 50,8% din persoane cu BCV consumă numai apă <strong>de</strong> reţea (apă <strong>de</strong> suprafaţăamestecată cu apă <strong>de</strong> subteran în proporţie <strong>de</strong> 80/20%) şi 35% numai apă <strong>de</strong> subteran, 6,6%apă <strong>de</strong> reţea şi <strong>de</strong> foraj iar 7,3% nu consumă apă potabilă (consumă apă minerală şi suc).Cuvinte cheie: calitatea apei potabile, bolile cardiovasculareABSTRACTThis study presents different aspects of quality of the drinking water in the town ofTimişoara and the role of the microelemnts containd in water, risk factors for cardiovasculardiseases. The aim of this study is to asses cardiovascular morbidity in a group of 518 persons(244 women and 274 men) from Timisoara, by performing specific tests. Our resultsestablished a correlation between the concentration of macro- and microelements of thewater and the health status of these persons. We established a correlation between quality ofthe water from various surface or un<strong>de</strong>rground sources and cardiovascular morbidity: 50.8%of the persons with cardiovascular disease (CVD) drink water only from the public watersystem (a mixture of surface and un<strong>de</strong>rground water in a proportion of 80/ 20%), 35% drinkonly un<strong>de</strong>rground water, 6,6% drink both water from the public water system andun<strong>de</strong>rground water and 7,3% drink only mineral water and other drinks.Key words: drinking water quality, cardiovascular diseases
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health59INTRODUCEREStudiul prezintă aspecte privind calitateaapei potabile din municipiul Timişoara şirolul microelementelor din apă în<strong>de</strong>terminismul bolilor cardiovasculare(BCV).Patologia cardiovasculară constituie oproblemă majoră <strong>de</strong> sănătate publică înmajoritatea ţărilor lumii, fiind una dincauzele principale <strong>de</strong> invaliditate,morbiditate şi mortalitate.Reducerea mortalităţii cardiovasculare înţările economic <strong>de</strong>zvoltate coinci<strong>de</strong> cureducerea factorilor <strong>de</strong> risc majori şiscă<strong>de</strong>rea inci<strong>de</strong>nţei infarctului miocardic,precum şi creşterea efortului <strong>de</strong> prevenţieprimară şi secundară.În scopul elaborării, realizării şi estimăriieficienţei activităţilor <strong>de</strong> profilaxie primarăşi secundară a BCV este important <strong>de</strong> acunoaşte <strong>si</strong>tuaţia reală iniţială – prevalenţabolilor cardiovasculare şi a factorilor <strong>de</strong> risc,precum şi monitorizarea permanentă aacestora în populaţie.Proporţia <strong>de</strong>ceselor prin BCV a marcat ocreştere constantă şi alarmantă în ţările dinAmerica Centrală, Europa Centrală şi <strong>de</strong>Est. Acest element este în discordanţă cuceea ce se î<strong>nr</strong>egistrează în majoritatea ţărilorindustrializate (SUA, Australia, Finlanda,Suedia), un<strong>de</strong> din anii `60 rata mortalităţiicardiovasculare î<strong>nr</strong>egistrează o scă<strong>de</strong>resemnificativă – cu circa 3-4% pe an [1].Tendinţele <strong>de</strong> mortalitate şi morbiditate prinBCV la scară mondială se găsesc şi în ţaranoastră. Morbiditatea prin BCV este mairidicată în zonele apusene (Banat,Tran<strong>si</strong>lvania) şi mai redusă în Moldova şiDobrogea [10].Investigaţiile epi<strong>de</strong>miologice au avut unimpact major în <strong>de</strong>zvoltarea cardiologieimo<strong>de</strong>rne şi au fundamentat ştiinţificconceptul factorilor <strong>de</strong> risc – bazacardiologiei preventive."Factorii <strong>de</strong> risc" <strong>de</strong>finesc anumitecaracteristici ale omului sănătos, care suntasociate statistic cu po<strong>si</strong>bilitatea apariţiei înviitor a HTA (hiperten<strong>si</strong>une arterială) şi/saua altor BCV.În etiologia BCV se evi<strong>de</strong>nţiază intervenţiaa numeroşi factori endogeni (predispoziţiifamiliale, tulburări metabolice etc.) şi a unorfactori exogeni (alimentaţie neraţională,se<strong>de</strong>ntarism, stres, fumat exce<strong>si</strong>v, factorulhidric).Orice component al mediului influenţeazădirect sau indirect starea <strong>de</strong> sănătate şi <strong>de</strong>cele mai multe ori aceste efecte suntnegative [12].MATERIAL ŞI METODĂCunoscându-se faptul că BCV reprezintă50% din cauzele <strong>de</strong> <strong>de</strong>ces în majoritateaţărilor şi sunt plurietiologice (unul dinfactorii <strong>de</strong> risc fiind factorul hidric), amurmărit prevalenţa BCV (ATS-aterosleroza,HTA-hiperten<strong>si</strong>unea arterială, IMA-infarctulmiocardic acut, AVC-acci<strong>de</strong>ntul vascularcerebral, CI-cardiopatia ischemică) şi<strong>de</strong>pistarea unor factori <strong>de</strong> risc, la un lot <strong>de</strong>subiecţi din municipiul Timişoara.Pentru atingerea obiectivelor propuse s-auefectuat:‣ analiza apei potabile:• fizico-chimică: cloruri,mangan, calciu, magneziu,duritate totală, clor rezidual,zinc, cupru, crom, cadmiu,plumb, arsen, nichel• recoltarea probelor <strong>de</strong> apă s-arealizat atât din <strong>si</strong>stemulcentralizat <strong>de</strong> distribuţie pri<strong>nr</strong>eţea (din mai multe punctela consumator) cât şi <strong>de</strong> laforajele publice (peste 70 madâncime)‣ analize şi măsurători speciale la unlot <strong>de</strong> 518 persoane din municipiulTimişoara 244 femei (47%) şi 274bărbaţi (52,8%), care consumă apăpotabilă din zonele respective:• ancheta epi<strong>de</strong>miologică princompletarea <strong>de</strong> chestionare(nume, prenume, vârstă, sex,antece<strong>de</strong>nte personale şiheredocolaterale, expunereasubiecţilor la alţi factori <strong>de</strong>risc – stres, se<strong>de</strong>ntarism,
60<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Healthfumat, alcool, alimentaţieneraţională, consumul <strong>de</strong> apăpotabilă <strong>de</strong> la reţea sau <strong>de</strong> laforaj)• investigaţii <strong>de</strong> laborator:EKG, <strong>de</strong>terminări sanguine(colesterol, trigliceri<strong>de</strong>,glicemie, HDL colesterol,acid uric, creatinină, uree,calciu, magneziu).Măsurarea TA s-a efectuat după o perioadă<strong>de</strong> repaus <strong>de</strong> 5 minute, cu exclu<strong>de</strong>reaconsumului <strong>de</strong> cafea sau alte băuturitonifiante înainte cu o oră înainte şi afumatului, cu 30 minute <strong>de</strong> <strong>de</strong>terminare.Măsurarea TA s-a efectuat cu unsfigmomanometru aneroid. TA <strong>si</strong>stolică afost apreciată la valoarea <strong>de</strong> pre<strong>si</strong>une, la careapăreau primele zgomote arteriale, iar TAdiastolică a fost apreciată la dispariţiazgomotelor arteriale. S-au efectuat minim 2<strong>de</strong>terminări repetate la 5 minute cuî<strong>nr</strong>egistrarea mediei. Hiperten<strong>si</strong>uneaarterială a fost diagnosticată în cazurile cândten<strong>si</strong>unea arterială este ≥140/90 mm Hg: TAoptimală -
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health61Valorile obţinute pentru indicatorii cu rol în<strong>de</strong>terminismul BCV (duritate, calciu,magneziu) sunt:• Duritate VMA 10,3 grd.Ge în apa <strong>de</strong>reţea şi VMA 14,6 grd. Ge în apa <strong>de</strong>foraj• Ca-VMA 35,81 mg/l- în apa <strong>de</strong> reţeaşi VMA 54,5 mg/l în apa <strong>de</strong> foraj• Mg-VMA 16,5mg/l- în apa <strong>de</strong> reţeaşi VMA 28,78 mg/l în apa <strong>de</strong> foraj(Figura 1).Rezultatele obţinute la analiza fizicochimicăa apei potabile din surse <strong>de</strong>suprafaţă şi <strong>de</strong> profunzime au evi<strong>de</strong>nţiatvalori crescute, peste CMA (VMA-valoareamedie anuală, V max.-valoarea maximă<strong>de</strong>terminată) la indicatorii:• Cl rezidual liber- VMA 0,378 mg/l,V max-0,7mg/l la apa <strong>de</strong> la reţea• Mn – VMA 0,68 mg/l, Vmax.-0,50mg/l la apa din foraje.44,10%BCV55,90%Total persoaneneafectateFigura 2. Prevalenţa BCV la lotul <strong>de</strong> persoane studiatDin studiul epi<strong>de</strong>miologic realizat s-auobţinut date importante privind:• prevalenţa BCV 55,9% (Figura 2), HTA42% (Figura 3)• factorii <strong>de</strong> risc pentru BCV (HTA, ATS,CI, AVC): HLP la 85,1% persoane(16,6% cu risc coronarian crescut),hiperglicemie la 7,5%, alimentaţieneraţională la 52,4% (prepon<strong>de</strong>rentglucidică sau lipidică, consum scăzut <strong>de</strong>fructe şi legume), obezitate la 21,2%,consum <strong>de</strong> sare – 58,3% adaugă sare lamasă, hiperuricemie la 3,80%,hipocalcemie 6,4%, hipomagneziemie1,7%, antece<strong>de</strong>nte familiale <strong>de</strong> BCV54,5%, fumători 55,6%, se<strong>de</strong>ntarism57,6%, stres 66,3%, consum <strong>de</strong> cafea83,6%, creatinină crescută la 1,1%persoane, uree la 5%, EKG patologic15% (Figura 4).
62<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health58%42%HTATotal persoaneneafectateFigura 3. Prevalenţa HTA la lotul <strong>de</strong> persoane studiat90% 85,50%83,60%80%66,30%70%57,60%58,30%60% 52,40%54,50% 55,60%50%40%30%21,20%20%15%7,50%6,40%10%3,80% 1,70% 1,10% 5%0%a b c d e f g h i j k l m n o pLegenda: a- HPL, b-hiperglicemie, c- alimentaţie neratională, d-obezitate, e-consum sare, f - hiperuricemie, g - hipocalcemie, h - hipomagneziemie, i - antece<strong>de</strong>ntefam.BCV, j - fumători, k-se<strong>de</strong>ntarism , l - stress, m - consum <strong>de</strong> cafea, n - creatininacrescută, o - uree crescută, p - ECG patologicFigura 4. Frecvenţa factorilor <strong>de</strong> risc cardiovasculari la lotul <strong>de</strong> persoane studiat• stabilind o relaţie între calitatea apei(conţinutul în microelemente) dindiferite surse <strong>de</strong> suprafaţă sau <strong>de</strong>subteran şi morbiditatea prin BCV s-aconstatat că: 50,8% din persoane cuBCV consumă numai apă <strong>de</strong> reţea (apă<strong>de</strong> suprafaţă amestecată cu apă <strong>de</strong>subteran în proporţie <strong>de</strong> 80/20%) şi 35%numai apă <strong>de</strong> subteran, 6,6% apă <strong>de</strong>reţea şi <strong>de</strong> foraj, iar 7,3% consumă apăminerală şi suc (Figura 5)
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health63• din datele analizate se observă oprevalenţă mai mare a BCV lapersoanele care consumă apă cu oduritate mai mică <strong>de</strong> 10 grd. Ge(prepon<strong>de</strong>rent apă <strong>de</strong> suprafaţă), <strong>de</strong>cât lapersoanele care consumă apă cu oduritate peste 10 grd. Ge (prepon<strong>de</strong>rentapă <strong>de</strong> profunzime şi minerală).6.60%7.30%Apa <strong>de</strong> la reţeaApa <strong>de</strong> forajApa <strong>de</strong> retea şi <strong>de</strong> forajApa minerala şi suc35%50.80%Figura 5. Relaţia între calitatea apei potabile şi prevalenţa BCVStabilirea unor asocieri între calitatea apeipotabile, apreciată prin <strong>de</strong>terminareaindicatorilor chimici, şi starea <strong>de</strong> sănătate apopulaţiei din teritoriile un<strong>de</strong> se distribuieaceastă apă, este greu <strong>de</strong> realizat,organismul uman fiind expus la un cumul <strong>de</strong>noxe atât din mediul <strong>de</strong> viaţa cât şi <strong>de</strong>muncă.Factorul hidric este un factor <strong>de</strong> mediu cuacţiune <strong>de</strong> lungă durată asupra stării <strong>de</strong>sănătate. Indicele mortalităţii prin acesteboli este mai mic în zonele în care apa areun conţinut crescut <strong>de</strong> substanţe anorganicedizolvate sau cu duritate crescută,presupunându-se că în apa dură se găsescsubstanţe minerale cu acţiune protectivăasupra pereţilor arteriali. Duritatea totalăeste compusă prepon<strong>de</strong>rent din Ca şi Mg,dar şi din sărurile altor metale: Al, Ba, Fe,Mn, Sr. De asemenea, se atribuie un rolprotectiv zincului, cromului, manganului şivanadiului.Animalele <strong>de</strong> laborator expuse timpîn<strong>de</strong>lungat la carenţa <strong>de</strong> Ca şi Mg prin apă şialimente, prezintă modificări aleelectrocardiogramei şi aritmii mai frecvente.La persoanele <strong>de</strong>cedate prin boli cardiovasculareconcentraţiile <strong>de</strong> Ca sunt maireduse în muşchii inimii şi în pereţiiarterelor coronare [7, 9, 10].Carenţa <strong>de</strong> Mg (magneziu) are importanteefecte negative asupra muşchiului cardiacprovocând: tromboza coronariană cuinci<strong>de</strong>nţa <strong>de</strong> 80% a infarctului miocardic saudiverse alte cardiopatii. Concentraţiile <strong>de</strong>Mg din miocard şi pereţii arterelor coronaresunt mai reduse cu 9 - 30% la persoanelecare au consumat în timpul vieţii apă cuduritate scăzută [3, 4, 7].S-a mai observat o corelaţie între consumul<strong>de</strong> apă cu conţinut bogat în clorură <strong>de</strong> sodiuşi inci<strong>de</strong>nţa crescută a HTA la anumitegrupe <strong>de</strong> vîrstă.În ceea ce priveşte cadmiul şi arsenulprezent în apa <strong>de</strong> băut s-a arătat că poateexercita un efect vasopresor, doveditexperimental şi la animale.Modificări nefavorabile în prevalenţafactorilor <strong>de</strong> risc fac mai vulnerabilăpopulaţia, <strong>de</strong>terminându-se o creştere amorbidităţii şi mortalităţii cardiovasculare[7, 9, 10].Dezvoltarea socio-economică rapidă înultimele <strong>de</strong>cenii a fost acompaniată <strong>de</strong>schimbarea drastică a stilului <strong>de</strong> viaţă.Alimentaţia este unul din componentele
64<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Healthfundamentale ale stilului <strong>de</strong> viaţă. Esteevi<strong>de</strong>nt faptul că populaţia consumămâncare bogată în proteine animale, lipi<strong>de</strong>şi sodiu. Aceste schimbări contribuie lainstalarea cardiopatiei ischemice (CI) şi aaltor BCV.Hiperten<strong>si</strong>unea arterială este una din celemai mari probleme <strong>de</strong> sănătate careafectează 1 din 4 adulţi. Ea este un factor <strong>de</strong>risc major pentru moartea prematură saupentru alte BCV, iar până la apariţia acestorevenimente produce: scă<strong>de</strong>reaperformanţelor intelectuale, diminuareamemoriei şi <strong>de</strong>teriorarea neuronală.Corelaţia între prevalenţa crescută a HTA şivârsta înaintată, obezitatea, stresul intens şivalorile colesterolului seric >200 mg/dl s-aconstatat la persoanele <strong>de</strong> ambele sexe.Riscul pentru HTA creşte cu creştereaexcesului <strong>de</strong> alcool, comparativ cu cei carenu consumă exce<strong>si</strong>v alcool.Realizarea investigaţiilor <strong>de</strong> evi<strong>de</strong>nţiere şicontrol a HTA contribuie la creştereanumărului <strong>de</strong> pacienţi cu HTA care setratează eficient, la reducerea evi<strong>de</strong>ntă amorbidităţii şi mortalităţii cardiovasculare.Măsurile active <strong>de</strong> profilaxie şi tratament aHTA contribuie la stabilizarea prevalenţeiHTA, modificarea evi<strong>de</strong>ntă şi benefică acontrolului şi profilului HTA [5,11].Tabagismul reprezintă un factor <strong>de</strong> riscsemnificativ şi in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt pentru CI,acci<strong>de</strong>ntele cerebrovasculare şi alte boliaterosclerotice, accelerând <strong>de</strong>cesul prematurşi subit.Prevalenţa obezităţii în populaţia generalădin România este <strong>de</strong> 40% bărbaţi şi 28%femei. Printre femeile <strong>de</strong> rasă albă în vârsta≥ 50 ani din SUA, cu afecţiunicardiovasculare, suprapon<strong>de</strong>rabilitatea a fostconstatată în 34% cazuri, mai mare <strong>de</strong>cât înstudiul prezent <strong>de</strong> 21,2%.Nivelul major al factorilor <strong>de</strong> risc şiactivităţi intervenţionale reduse încombaterea acestora produc o inci<strong>de</strong>nţăsporită a CI şi altor BCV. Aşa, <strong>de</strong> exemplu,prin nivelul crescut <strong>de</strong> LDL-colesterol şinivelul redus <strong>de</strong> HDL-colesterol se explicăprevalenţa mai mare a BCV în unele ţări.Se con<strong>si</strong><strong>de</strong>ră că HDL-colesterolul,colesterolul total, HTA <strong>si</strong>stolică şitabagismul sunt unii din cei mai importanţipredictori ai CI şi mortalităţiicardiovasculare [3, 8].Cercetările recente au i<strong>de</strong>ntificat stresulocupaţional ca principală cauză a apariţiei şiagravări hiperten<strong>si</strong>unii arteriale. Ten<strong>si</strong>uneap<strong>si</strong>hologică la locul <strong>de</strong> muncă intensă şi petermen lung duce la activarea <strong>si</strong>stemuluinervos autonom <strong>si</strong>mpatic <strong>de</strong> durată care larândul ei provoacă apariţia şi în timpagravarea <strong>si</strong>ndromului metabolic (o serie <strong>de</strong><strong>si</strong>mptoame care sunt a<strong>de</strong>sea <strong>de</strong>pistate căapar împreună: obezitatea, hiperglicemia,hiperinsulinemia şi un profil crescut allipi<strong>de</strong>lor). Afecţiunile cardiovascularealături <strong>de</strong> celelalte <strong>si</strong>mptoame ale<strong>si</strong>ndromului metabolic apar şi evolueazărapid la persoanele confruntate în acelaşitimp cu ten<strong>si</strong>unea p<strong>si</strong>hologică la locul <strong>de</strong>muncă şi cu ten<strong>si</strong>unea p<strong>si</strong>hologică în familiesau comunitate [12].CONCLUZIIStudiul s-a concentrat asupra măsurilor <strong>de</strong>sănătate publică vizând i<strong>de</strong>ntificareapersoanelor cu risc, precum şi reducereariscului la nivel populaţional prin educaţiapopulaţiei în scopul respectării unor măsuri:consumul <strong>de</strong> apă prepon<strong>de</strong>rent din surse <strong>de</strong>profunzime, alimentaţie sănătoasă, creştereagradului <strong>de</strong> activitate fizică şi scă<strong>de</strong>reaconcomitentă a fumatului.În urma investigaţiilor efectuate s-a realizat<strong>de</strong>pistarea precoce a unor boli cronice. Aufost informate persoanele investigate, cuprivire la rezultatele obţinute şi au fostîndrumate la cabinete specializate pentru a filuate în evi<strong>de</strong>nţă şi pentru a li se aplicatratamentul corespunzător.Evaluarea riscurilor pentru sănătate are încăo eficacitate limitată datorită lipsei <strong>de</strong>informaţii suficiente, în special în cazulexpunerii multiple.Studiul microelementelor şi a influenţeloracestora asupra HTA <strong>si</strong> altor bolicardiovasculare <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> perspective pentru
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health65un nou domeniu <strong>de</strong> cercetare a factorilor <strong>de</strong>risc, care va putea furniza rezultate utileprogramelor <strong>de</strong> prevenire şi combatere abolilor cardiovasculare.BIBLIOGRAFIE1. Al-Hamzi M.H.M., 2003, Particularităţilehiperten<strong>si</strong>unii arteriale şifactorilor <strong>de</strong> risc în populaţiadin Republica Yemen.Autoreferatul tezei <strong>de</strong> doctorîn ştiinţe medicale, Chişinău,242. ***, American Heart Association, 1998,Primary Prevention ofCoronary Heart Disease:Guidance From Framingham.Scientific – statements3. Cerghizan A., Hâncu N., Vereşiu I. A.,2000, Evaluarea risculuicardiovascular. Centrul Clinic<strong>de</strong> Diabet, Nutriţie şi BoliMetabolice Cluj-Napoca,UMF „Iuliu Haţieganu“ Cluj-Napoca, INFO Medica , Nr. 5(75)4. Vlaicu B., 1996, Sănătatea MediuluiAmbiant. Ed. Brumar,Timişoara5. ***, British Cardiac Society, BritishHyperlipidaemia Association,British Hyperten<strong>si</strong>on Society,BritishDiabeticAssociation,1998, Joint Britishrecommendations onprevention of coronary heartdisease in clinical practice.B.M.J., (Supl. 2), 806. Hâncu N., Cãpâlneanu R., Cerghizan A.,1999, Controlul risculuicardio-vascular în: Diabetulzaharat, nutriţia şi bolilemetabolice. Ed. Naţional,Cluj-Napoca, 491-5057. Joshua I., Weinberg B. W., Eley W.,1999, Water Quality and ItsEffects on Health. WinklerWeinberg, Paperback, RutgersUniver<strong>si</strong>ty Press, California8. Ma<strong>si</strong>roni R., Shaper A.G., 1996,Epi<strong>de</strong>miological studies ofhealth effects of water fromdiferent sources. A. Rew.Nutr., 1.375, <strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienăşi Sănătate Publică, vol.XLVI, <strong>nr</strong>. 1-29. ***, National Gui<strong>de</strong>line Clearinghouse,2003, European gui<strong>de</strong>lines oncardiovascular diseaseprevention in clinical practice.Eur. J. Cardiovasc. Prev.Rehabil, 10 (Suppl 1), 1-7810. Pop O., Nistor F., 1995, Epi<strong>de</strong>miologiegenerală. Ed. Helicon,Timişoara11. Ramsay L.E., Williams B., JohnstonG.D., et al., 1999, BritishHyperten<strong>si</strong>on Societygui<strong>de</strong>lines for hyperten<strong>si</strong>onmanagement: summary. Br.Med. J., 319: 630-512. Dicker R., 1992, Principles ofEpi<strong>de</strong>miology. Divi<strong>si</strong>on ofTraining, EPO, Centers forDisease Control andPrevention (CDC), Atlanta,Georgia13. ***, WHO, 2003, Gui<strong>de</strong>lines forDrinking Water Quality. Thir<strong>de</strong>dition.
66<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public HealthRISCURI GENERATE DEHIPERTENSIUNEA ARTERIALĂREZUMATBrânzan L.Spitalul Ju<strong>de</strong>ţean DevaHiperten<strong>si</strong>unea arterială (HTA) reprezintă afecţiunea cardiovasculară cu cea mailargă răspândire în masa populaţiei şi una dintre problemele cele mai importante <strong>de</strong> sănătatepublică în ţările <strong>de</strong>zvoltate. Inci<strong>de</strong>nţa HTA este în continuă ascen<strong>si</strong>une, ceea ce reflectă pe <strong>de</strong>o parte creşterea populaţiei cu risc hiperten<strong>si</strong>v, în special a populaţiei <strong>de</strong> vârsta a treia, iarpe <strong>de</strong> altă parte, modificarea criteriilor <strong>de</strong> diagnostic ale HTA. De asemenea, aplicareameto<strong>de</strong>lor <strong>de</strong> screening populaţional cresc numărul pacienţilor <strong>de</strong>pistaţi hiperten<strong>si</strong>vi.Hiperten<strong>si</strong>unea arterială a fost primul factor <strong>de</strong> risc <strong>de</strong>monstrat că a intervenit în producereaşi evoluţia cardiopatiei ischemice. Alături <strong>de</strong> hiperten<strong>si</strong>une, alţi factori <strong>de</strong> risc, cum ar fihipercolesterolemia, hiperglicemia, fumatul, consumul <strong>de</strong> alcool, obezitatea cresc riscul<strong>de</strong>zvoltării leziunilor <strong>de</strong> aterogeneză şi a complicaţiilor ce <strong>de</strong>curg din aceasta.Cuvinte cheie: HTA, sănătate publică, riscuri induseABSTRACTHigh blood pressure (HBP) is the most wi<strong>de</strong>ly spread cardiovascular disease and oneof the most important public health problems in <strong>de</strong>veloped countries. The inci<strong>de</strong>nce of HBP iscontinously ri<strong>si</strong>ng, reflecting an increase of the population with high hyperten<strong>si</strong>ve risk,especially third age populations, as well as the change of diagnostic criteria for HBP. Also,the use of populational screening methods increases the number of patients <strong>de</strong>tected withhyperten<strong>si</strong>on. Arterial hyperten<strong>si</strong>on was the first risk factor proven to cause and aggravateischemic heart disease. Together with arterial hyperten<strong>si</strong>on, other risk factors, such as highcolesterole and glucose serum levels, smoking, alcohol consumption, obe<strong>si</strong>ty increase the riskof aterogene<strong>si</strong>s and its consecutive complications.Key words: HBP, public health, induced risks1. HIPERTENSIUNEA ARTERIALĂ.GENERALITĂŢIHiperten<strong>si</strong>unea arterială este <strong>de</strong>finită ca ocreştere per<strong>si</strong>stentă a TA <strong>si</strong>stolice şidiastolice peste valori <strong>de</strong> 140/90 mm Hg.Pentru diagnosticul corect <strong>de</strong> HTA estenecesară obţinerea a minimum trei seturi <strong>de</strong>valori crescute peste normal, <strong>de</strong>terminate lainterval <strong>de</strong> cel puţin o săptămână, existândnorme specifice care trebuie respectate înmăsurarea TA legate <strong>de</strong> postura pacientului,circumstanţe, echipament şi tehnică.Inci<strong>de</strong>nţa HTA variază între 5-10 % în ţărileslab <strong>de</strong>zvoltate şi 10-20% în ţărileindustrializate. HTA esenţială cronică apare<strong>de</strong> regulă după 30 <strong>de</strong> ani, frecvenţa eicrescând odată cu vârsta, iar în cadrulaceleiaşi categorii <strong>de</strong> vârstă inci<strong>de</strong>nţa boliieste relativ echilibrată între cele două sexepână la 60 <strong>de</strong> ani, după care creşte la femei,
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health67frecvenţa bolii fiind mai mare la persoanele<strong>de</strong> rasă neagră. Răspândirea bolii pe globeste inegală, ea fiind influenţată <strong>de</strong>condiţiile socio-economice, mediulgeografic, compoziţia solului şi a apeipotabile, ceea ce ple<strong>de</strong>ază pentru intervenţiaacestor factori în patogenia bolii [1,2].Hiperten<strong>si</strong>unea arterială (HTA) reprezintăafecţiunea cardiovasculară cu cea mai largărăspândire în masa populaţiei şi una dintreproblemele cele mai importante <strong>de</strong> sănătatepublică în ţările <strong>de</strong>zvoltate.Inci<strong>de</strong>nţa HTA este în continuă ascen<strong>si</strong>une,ceea ce reflectă pe <strong>de</strong> o parte creştereapopulaţiei cu risc hiperten<strong>si</strong>v, în special apopulaţiei <strong>de</strong> vârsta a treia, iar pe <strong>de</strong> altăparte, modificarea criteriilor <strong>de</strong> diagnosticale HTA. De asemenea, aplicarea meto<strong>de</strong>lor<strong>de</strong> screening populaţional cresc numărulpacienţilor <strong>de</strong>pistaţi hiperten<strong>si</strong>vi.La nivel mondial, coborârea progre<strong>si</strong>vă avalorilor TA con<strong>si</strong><strong>de</strong>rate normale a fostjustificată <strong>de</strong> creşterea inci<strong>de</strong>nţei bolilorcardiovasculare la indivizi cu TA chiarfoarte uşor crescută (peste 140/90 mm Hg).HTA este principala cauză <strong>de</strong> morbiditate şimortalitate prin afectarea organelor ţintă(cord, creier, ochi, rinichi).Hiperten<strong>si</strong>unea arterială a fost primul factor<strong>de</strong> risc <strong>de</strong>monstrat că a intervenit înproducerea şi evoluţia cardiopatieiischemice. Alături <strong>de</strong> hiperten<strong>si</strong>une, alţifactori <strong>de</strong> risc, cum ar fihipercolesterolemia, hiperglicemia, fumatul,consumul <strong>de</strong> alcool, obezitatea cresc riscul<strong>de</strong>zvoltării leziunilor <strong>de</strong> aterogeneză şi acomplicaţiilor ce <strong>de</strong>curg din aceasta.Oricând pe parcursul evoluţiei HTA potapărea creşteri paroxistice ale valorilor TA(220/130 mmHg) ce <strong>de</strong>termină următoareleurgenţe hiperten<strong>si</strong>ve: encefalopatiahiperten<strong>si</strong>vă, e<strong>de</strong>mul pulmonar acut,hemoragia cerebrală şi subarahnoidiană,disecţia acută <strong>de</strong> aortă, acci<strong>de</strong>ntecoronariene acute (angina instabilă, infarctmiocardic acut, moarte subită).Netratarea hiperten<strong>si</strong>unii arteriale esteasociată cu scă<strong>de</strong>rea duratei <strong>de</strong> viaţă cu 10până la 20 <strong>de</strong> ani, chiar şi indivizii fărăleziuni evi<strong>de</strong>nte <strong>de</strong> organ, în lipsatratamentului pentru 7-10 ani au un riscsemnificativ pentru <strong>de</strong>zvoltareacomplicaţiilor. Aproximativ 30 % vor<strong>de</strong>zvolta complicaţii aterosclerotice şi maimult <strong>de</strong> 50 % vor <strong>de</strong>zvolta leziuni <strong>de</strong> organ:cardiomegalie, insuficienţă cardiacă,acci<strong>de</strong>nte vasculare cerebrale, retinopatieşi/sau insuficienţă renală.Cazurile nediagnosticate şi/sau netratate aufost semnificativ reduse, scazând astfel şimortalitatea în ultimii 20 <strong>de</strong> ani princomplicaţiile <strong>de</strong>terminate <strong>de</strong> hiperten<strong>si</strong>unela nivel coronarian şi cerebral.HTA diagnosticată poate fi cla<strong>si</strong>ficată pebaza a doua criterii majore:- criteriul etiologic în funcţie <strong>de</strong> care existăHTA esenţială fără o cauză cunoscută şiHTA secundară care poate avea o varietate<strong>de</strong> cauze;- criteriul cantitativ al valorii TA <strong>si</strong>stolice şidiastolice cla<strong>si</strong>fică HTA în funcţie <strong>de</strong>severitatea sa (Tabelul 1).Tabelul 1. Managementul HTA, după [3]Cla<strong>si</strong>ficarea TATA<strong>si</strong>stolicămmHgTAdiastolicămmHgModificareastilului <strong>de</strong>viaţăFară indicaţiispecialeNormală < 120 Si < 80 IncurajatăPrehiperten<strong>si</strong>une120-139 Sau 80-89 Da Nu se indicămedicaţieantihiperten<strong>si</strong>vă.Cu indicaţiispecialeMedicamentepentru indicaţiispeciale.
68<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public HealthHiper- 140-159 Sau 90-99 Da Diuretice Medicamenteten<strong>si</strong>unetiazidice pentru pentru indicaţiistadiul 1majoritatea speciale; altepacienţilor; antihiperten<strong>si</strong>vepo<strong>si</strong>bil şi IEC,BRA, β (diuretice, IEC,blocante, calciu BRA, βblocante sau blocante, calciuasocieri ale blocante).acestora.Hiperten<strong>si</strong>une≥ 160 sau ≥ 100 Da Asocieri duble Medicamentemedicamentoase pentru indicaţiistadiul 2pentruspeciale; altemajoritateta antihiperten<strong>si</strong>vepacienţilor (<strong>de</strong>obicei diuretice (diuretice, IEC,tiazidice, cu BRA, βIEC sau BRA blocante, calciusau β blocante, blocante )calciu blocante).
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health692. RISCURI GENERATE DE HTARiscurile <strong>de</strong>terminate <strong>de</strong> HTA sunt înconcordanţă cu severitatea HTA , apreciatăatât prin nivelele TA <strong>si</strong>stolice şi diastolice,cât şi prin durata sa. Asocierea cu alţi factori<strong>de</strong> risc cardiovasculari, cresc mortalitatea şimorbiditatea prin complicaţiilecardiovasculare, renale şi neurologice.Aproximativ 1 miliard <strong>de</strong> indivizi sunthiperten<strong>si</strong>vi în întreaga lume. Date recentedin studiul Framingham sugerează căindivizi normoten<strong>si</strong>vi la vârsta <strong>de</strong> 55 <strong>de</strong> aniau un risc <strong>de</strong> 90% <strong>de</strong> a <strong>de</strong>veni hiperten<strong>si</strong>viulterior.Relaţia dintre TA şi riscul <strong>de</strong> evenimentecardiovasculare este continuă, constantă şiin<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>ntă <strong>de</strong> alţi factori. Cu cât TA arevalori mai mari, cu atât creşte riscul <strong>de</strong>infarct miocardic, insuficienţă cardiacă,acci<strong>de</strong>nt vascular cerebral şi afectare renală(IRC).Pentru fiecare creştere a TAS cu 20 mmHgsau a TAD cu 10 mmHg se dublează riscul<strong>de</strong> boală cardiovasculară, indiferent <strong>de</strong>valorile bazale ale TA, <strong>de</strong> la 115/75 la185/115 mmHg. Pacienţii cu valori ale TAîntre 130/80 mmHg şi 139/89 mmHg au u<strong>nr</strong>isc dublu <strong>de</strong> a <strong>de</strong>zvolta HTA faţă <strong>de</strong> cei cuvalori mai mici [3,4].HTAE are <strong>de</strong> regulă o evoluţie lungă, ce seîntin<strong>de</strong> pe zeci <strong>de</strong> ani până la stadiulcomplicaţiilor severe. În absenţatratamentului, apariţia complicaţiilor poatefi mai precoce. Pe baza unor studii s-aapreciat că există o asociere între nivelul TAdiastolice şi inci<strong>de</strong>nţa crescută aacci<strong>de</strong>ntelor vasculare cerebrale la 34-56%dintre hiperten<strong>si</strong>vi şi a bolii ischemicecoronariene la 21-37% dintre hiperten<strong>si</strong>vi;însă TA <strong>si</strong>stolică este un factor <strong>de</strong> risc maiimportant <strong>de</strong>cât TAD pentru patologiacoronariană şi mortalitatea cardiovasculară.Chiar şi HTA uşoară şi mo<strong>de</strong>rată creşteriscul cardiovascular, mai ales în asociere cuHVS sau alţi factori <strong>de</strong> risc.Prognosticul bolnavilor, atât pe termen scurtcât şi pe termen lung, <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> în primulrând <strong>de</strong> complicaţiile pe care le <strong>de</strong>zvoltă.În evoluţia HTA pot să apară complicaţiiîn<strong>de</strong>osebi la nivelul organelor bogatvascularizate şi cu nece<strong>si</strong>tăţi crescute <strong>de</strong>oxigen, numite şi “organe tinta” - cord,rinichi, ochi, creier.În 1993, OMS propune o stadializare înfuncţie <strong>de</strong> amploarea leziunilor organice,<strong>de</strong>oarece ele influenţează prognosticul bolii.Există trei stadii:- stadiul I, în care nu apar semne <strong>de</strong>afectare a organelor ţintă- stadiul II, în care apare HVS,modificări <strong>de</strong> gradul I şi II laexamenul fundului <strong>de</strong> ochi- stadiul III, presupune existenţasemnelor şi <strong>si</strong>mptomelor fiziceapărute ca urmare a complicaţiilorHTA: insuficienţa ventricularăstângă, insuficienţa cardiacă globală,hemoragia intracerebrală,cerebeloasă, în trunchi, encefalopatiahiperten<strong>si</strong>vă, proteinuria, insuficienţarenală.O formă specială <strong>de</strong> HTA este HTA malignăsau cu evoluţie accelerată caracterizată prin :TA>130 mmHg, insuficienţă cardiacă, FOgrad III şi IV, insuficienţă renală, acci<strong>de</strong>ntevasculare cerebrale, rezistenţa la tratament.2.1. Complicaţiile vasculareComplicaţiile vasculare apar relativ precoceşi sunt foarte frecvente, afectând arterelemari şi mici, accelerând procesul <strong>de</strong>ateroscleroză, <strong>de</strong>terminând remo<strong>de</strong>lareavasculară ce are ca rezultat modificarearaportului între diametrul intern al vasului şistraturile intimale şi/sau media vasului.În HTA modificările morfologice şifuncţionale sunt mai frecvent întâlnite lanivelul arterelor mari (cu structurapredominant elastică), dar sunt mai specificela nivelul arterelor mici şi al arteriolelor (custructura predominant musculară), adică lanivelul vaselor <strong>de</strong> rezistenţă. Există uneleparticularităţi ale modificărilor vasculare lanivelul ochiului, creierului şi rinichiului, curepercur<strong>si</strong>uni specifice pe aceste organe [5].
70<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health2.1.1. Modificări structurale ale vaselormariLa nivelul vaselor mari elastice, ca urmare aHTA şi a îmbătrânirii, se produc douăprocese vasculare separate, responsabile <strong>de</strong>complicaţiile hiperten<strong>si</strong>ve: un proces <strong>de</strong>ateroscleroză accelerată şi un proces maidifuz, la nivelul mediei, responsabil <strong>de</strong>dilatarea şi rigidizarea arterelor.Aterogeneza este favorizată <strong>de</strong> HTA lanivelul aortei toracice şi abdominale, înarterele mari ale membrelor şi la nivelulcirculaţiei cerebrale, coronare şi renale.Mecanismul prin care HTA favorizeazăconstituirea şi evoluţia plăcilor <strong>de</strong> ateromconstă, în principal, în injuria directă<strong>de</strong>terminată <strong>de</strong> coloana <strong>de</strong> sânge aflată subpre<strong>si</strong>une crescută şi care <strong>de</strong>termină forţe <strong>de</strong>forfecare asupra endoteliului. Leziunile <strong>de</strong><strong>de</strong>nudare endotelială, în prezenţa şi a altorfactori <strong>de</strong> risc, favorizează a<strong>de</strong>ziuneaplachetară cu eliberarea secundară <strong>de</strong> factorimitogeni şi creşterea permeabilităţiiendoteliului pentru lipoproteinele care se<strong>de</strong>pun subendotelial, ulterior apărând leziunifibroase şi <strong>de</strong> aterosleroză severă [6].Ateromatoza crosei aortice şi a <strong>si</strong>stemuluicarotidian alterează sen<strong>si</strong>bilitateabaroreceptorilor, cu repercu<strong>si</strong>uni negativeasupra reglării TA. De asemenea, plăcile <strong>de</strong>aterom se pot fisura sau ulcera, <strong>de</strong>terminândtromboze şi/sau embolii distale, sau potconstitui leziuni care favorizează apariţiaanevrismelor disecante, mai frecvente lahiperten<strong>si</strong>vi.Al doilea proces în vasele elastice este maidifuz şi cuprin<strong>de</strong> fibrele elastice ale lamineiinterne şi fibrele musculare nete<strong>de</strong> dinmedie. Lamina elastică internă se îngroaşă,fibrele elastice se fracturează sub efectulstresului hemodinamic şi parţial se resorb,iar fibrele nete<strong>de</strong> musculare pot fi înlocuitecu ţesut fibros. Vasele <strong>de</strong>vin astfel dilatate,îngroşate, rigi<strong>de</strong> şi frecvent tortuoase.În ansamblu, modificările vaselor elasticeduc la <strong>de</strong>screşterea complianţei şi adisten<strong>si</strong>bilităţii arterelor mari, fenomenecare pot <strong>de</strong>termina urgenţe majore (disecţiaacută <strong>de</strong> aortă). Aceste modificări la nivelulvaselor se asociază cu HTA <strong>si</strong>stolică,tulburări ale fluxului sanguin şi eventualalterări endoteliale.Inhibitorii enzimei <strong>de</strong> conver<strong>si</strong>e tind săreducă rigiditatea arterelor mari, fenomencare ocupă un loc important în patogeniaHTA.2.1.2. Modificări structurale ale vaselor<strong>de</strong> rezistenţăArterele <strong>de</strong> calibru mediu şi arteriolele (cudiametrul <strong>de</strong> 1-2 mm) sunt primele vase încare se produce procesul <strong>de</strong> remo<strong>de</strong>larevasculară hiperten<strong>si</strong>vă.Procesul este iniţiat precoce, chiar şi lacreşteri uşoare ale pre<strong>si</strong>unii arteriale.Modificările iniţiale cuprind progre<strong>si</strong>v toatestructurile vasului şi au repercu<strong>si</strong>uniimportante asupra raportului diametruluiintern al vasului/gro<strong>si</strong>mea pereţilorvasculari, asupra RVT şi a reactivităţiivasculare.Modificările vasculare sunt <strong>de</strong> mai multetipuri:- hipertrofia arterială- arterioscleroza hialină- hiperplazie intimală pronunţată.Ansamblul acestor modificări structurale<strong>de</strong>finesc arterioscleroza hiperplastică sauangioscleroza benignă din HTA.Modificările peretelui vascular în arterelemici şi arteriole <strong>de</strong>termină creşterea gro<strong>si</strong>miiacestuia, reducerea raportului lumen/peretevascular, creşterea RVT şi amplificarearăspunsului vasoconstrictor la stimulipresori, având drept rezultat creştereaseverităţii HTA şi a tulburărilor circulatorii,în special la nivel renal [1,7].Procesele <strong>de</strong> remo<strong>de</strong>lare vasculară în HTAEsunt mediate prin factori hemodinamici şiprin factori nehemodinamici, la fel ca şihipertrofia ventriculară.Factorul hemodinamic, prin creştereapre<strong>si</strong>unii arteriale, constituie un stimulimportant al hipertrofiei muscularevasculare.Factorii nonhemodinamici par să fie celpuţin la fel <strong>de</strong> importanţi: creştereaactivităţii <strong>si</strong>mpatice şi a concentraţiei <strong>de</strong>epinefrină şi/sau norepinefrină stimuleazăcreşterea fibrelor musculare nete<strong>de</strong>
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health71vasculare, angioten<strong>si</strong>na este nu numai unvasoconstrictor puternic, dar are şi efectecelulare directe, stimulând creşterea fibrelornete<strong>de</strong> musculare vasculare.Endoteliul vascular este capabil să<strong>si</strong>ntetizeze substanţe vasoactive endogene,substanţe anticoagulante şi procoagulante,promotori ai creşterii celulare şi inhibitori aiacesteia. Orice leziuni sau injurii minimeendoteliale, ca <strong>de</strong> exemplu în HTA,<strong>de</strong>termină o scă<strong>de</strong>re a inhibitorilor creşteriicelulare <strong>de</strong>rivaţi din endoteliu, <strong>de</strong>terminândastfel o proliferare celulară.Boala arterială periferică reprezintă unfactor <strong>de</strong> risc echivalent cu boala cardiacăischemică.2.2.Complicaţii cardiaceAfectarea cardiacă, în sens larg estecunoscută sub numele <strong>de</strong> cardiopatiehiperten<strong>si</strong>vă (CHT). Termenul <strong>de</strong> CHTreuneşte doi factori: factorul miocardicexprimat prin hipertrofia ventricolului stâng(HVS) şi factorul coronarian prezentaproape constant, şi care participă în gra<strong>de</strong>variabile la geneza şi complicaţiile CHT.Factorul miocardic sau HVS are trei aspecte:HVS concentrică, HVS a<strong>si</strong>metrică <strong>de</strong> sept,HVS excentrică dilatativ:- HVS concentrică este tipul cel maifrecvent întâlnit, în special la adulţi,şi se caracterizează prin îngroşareauniformă a pereţilor liberiventriculari şi a septului, şi princreşterea raportului masa/volum,datorată îngroşării pereţilor fărămodificarea volumului cameral.Stresul parietal se menţine în limitenormale, ca şi indicatorii <strong>de</strong> funcţie<strong>si</strong>stolică, ceea ce justifică termenul<strong>de</strong> CHT compensate, atribuit HVSconcentrice.- HVS a<strong>si</strong>metrică <strong>de</strong> sept estecaracterizată printr-o îngroşareizolată a septului interventricular <strong>de</strong>12-17 mm şi are o inci<strong>de</strong>nţă <strong>de</strong> 10-14% din totalul HVS. Se întâlneşteîn fazele precoce ale HTA şi latineri, şi poate evolua către HVSconcentrică.- HVS excentrică dilatativă aparetardiv în evoluţia bolii, cânddiametrele telediastolic şi tele<strong>si</strong>stoliccresc progre<strong>si</strong>v, raportul masă/volumse modifică în favoarea volumuluicameral, iar performanţa <strong>si</strong>stolică aVS se <strong>de</strong>teriorează.Aceste forme <strong>de</strong> HVS reprezintă etapediferite în evolutia HVS, existândpo<strong>si</strong>bilitatea per<strong>si</strong>stenţei uneia dintre formeo perioada mai lungă <strong>de</strong> timp.Factorul coronarian. HTA afectează atâtmacro-, cât şi microcirculaţia coronariană.La nivelul macrocirculaţiei, HTAfavorizează apariţia leziunilor <strong>de</strong>aterosleroză coronariană. Microcirculaţiapoate fi afectată prin două mecanisme:- apariţia unor anomalii la nivelularteriolelor <strong>de</strong> rezistenţă, ceea ce<strong>de</strong>termină perturbări înhemodinamica coronariană,manifestate prin creşterea rezistenţeicoronariene şi diminuarea rezervei<strong>de</strong> flux coronarian;- alterarea distribuţiei microcirculaţieicoronariene datorită HVS,<strong>de</strong>oarece HVS nu se acompaniează<strong>de</strong> capilare <strong>de</strong> neoformaţie. Acesteanomalii ale microcirculaţieiafectează distribuţia oxigenului lacelulele miocardice, existând oalterare a echilibrului dintre aportul<strong>de</strong> oxigen şi necesarul <strong>de</strong> oxigen.Aportul <strong>de</strong> oxigen sca<strong>de</strong> datorită leziunilor<strong>de</strong> ateroscleroză coronariană şi amodificărilor microcirculaţiei coronare, iarnecesarul <strong>de</strong> oxigen creşte în HTA cu HVSdatorită creşterii ten<strong>si</strong>unii intraparietale, ainotropismului şi a frecvenţei ventriculare.Aceste elemente explică inci<strong>de</strong>nţa crescută aanginei pectorale şi a infarctului <strong>de</strong> miocardla bolnavul hiperten<strong>si</strong>v.CHT se însoţeşte <strong>de</strong> unele consecinţehemodinamice. HVS apare iniţial ca unmecanism compensator cu trei fazeevolutive: o primă fază <strong>de</strong> hiperreactivitatecelulară cu creşterea <strong>si</strong>ntezei proteice, adoua <strong>de</strong> HVS compensatorie şi ultima <strong>de</strong>insuficienţă stângă sau globală. În stadiul <strong>de</strong>hipertrofie compensată, mecanismul
72<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Healthadaptativ se concretizează în conservareaunei funcţii <strong>si</strong>stolice normale sau chiarcrescute a VS, însă apare o alterare afuncţiei diastolice a VS ca expre<strong>si</strong>e adiminuării vitezei <strong>de</strong> relaxare a VS şi acreşterii rigidităţii ventriculare stângi(Figura 1).Insuficienţa cardiacăFigura. 1. Determinanţii insuficienţei cardiace prin anomalie izolată a funcţieidiastolice în CHT. MVS=masa ventriculară stângă; PTDVS=pre<strong>si</strong>unea telediastolică înVS, după [1]Alterarea funcţiei <strong>si</strong>stolice este <strong>de</strong>terminată<strong>de</strong> apariţia HVS excentrice dilatative, CHT<strong>de</strong>compensată. Până în acel moment,alterarea performanţei <strong>si</strong>stolice se producenumai dacă intervin şi alţi factori curepercur<strong>si</strong>uni negative asupra miocardului:factorul mecanic (creşterea extremă apostsarcinii şi a ten<strong>si</strong>unii intraparietale),factori coronarieni, factori toxiciin<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţi <strong>de</strong> HTA (alcool, infecţioşi,hipertiroidieni) (Figura 2).
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health73HTAPostsarcinaTen<strong>si</strong>unea parietală<strong>si</strong>stolicăHVSMicroangiopatiecoronarianăMacroangiopatiecoronarianăContractilitateamiocarduluiAnomaliimiocardicestructurale şifuncţionale.Hipoxie miocardicăAlcool, obezitateAlterareafuncţiei<strong>si</strong>stoliceBoala ischemicăcoronariană +/- IMAInsuficienţa cardiacăFigura 2. Determinanţii alterării funcţiei <strong>si</strong>stolice în HTA , după [1]În final, CHT se poate prezenta ca ocardiopatie dilatativă hipokinetică, dar cuindici electrocardiografici şiecocardiografici <strong>de</strong> HVS, manifestată prinfenomene <strong>de</strong> insuficienţă cardiacă stângăsau globală. Insuficienţa cardiacă <strong>de</strong> cauzăhiperten<strong>si</strong>vă este relativ frecventă, cu totprogresul terapiei antihiperten<strong>si</strong>ve [1,2,8].HTA medie-severă, netratată sau incorecttratată, conduce la insuficienţă cardiacă sauprecipită apariţia disfuncţiei miocardice <strong>de</strong>alte cauze (coronare, valvulare,cardiomiopatie).Alte complicaţii pe lângă insuficienţacardiacă, sunt aritmiile, în special celeventriculare, datorită a<strong>si</strong>ncronismuluielectrofiziologic al miocardului hipertrofiat,ischemiei miocardice asociate, alterăriiperformanţei cardiace, hipokaliemiei sauhipomagneziemiei secundare tratamentuluidiuretic.Ischemia miocardică <strong>si</strong>lenţioasă, anginapectorală, infarctul <strong>de</strong> miocard sunt maifrecvente la hiperten<strong>si</strong>vi, datorită aterosclerozeicoronare accelerate, a scă<strong>de</strong>riirezervei coronare şi alterării microcirculaţiei.În prezenţa HVS, infarctulmiocardic este mai extins, a<strong>de</strong>seacircumferenţial, şi evoluţia sa este frecventcomplicată cu disfuncţie acută <strong>de</strong> pompă saudisritmii.Fiecare din aceste complicaţii poate firesponsabilă <strong>de</strong> moarte subită la bolnavulhiperten<strong>si</strong>v cu HVS [7,9].O parte dintre medicamenteleantihiperten<strong>si</strong>ve pot avea eficacitate î<strong>nr</strong>egre<strong>si</strong>a HVS: inhibitorii enzimei <strong>de</strong>conver<strong>si</strong>e, betablocante fără activitate
74<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health<strong>si</strong>mpatomimetică, blocanţi <strong>de</strong> calciu(verapamil), spironolactonă, dar doar IEC şispironolactona reduc cantitatea <strong>de</strong> colagen.2.3. Complicaţii renaleRinichiul are un rol important în patogeniaHTA, dar el poate fi şi afectat secundar înevoluţia bolii, <strong>de</strong>terminările renale fiind<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nte <strong>de</strong> valoarea şi durata HTA,precum şi <strong>de</strong> particularităţile circulaţieirenale.Tulburările funcţionale sau organice alecirculaţiei renale antrenează mecanismehiperten<strong>si</strong>ve intrinseci care menţin şiagravează HTA, iar pe <strong>de</strong> altă parte inducmodificări morfologice globale care potconduce la apariţia insuficienţei renalecronice. Înainte <strong>de</strong> introducerea medicaţieiantihiperten<strong>si</strong>ve eficace, peste 5% dinpacienţii hiperten<strong>si</strong>vi <strong>de</strong>zvoltau IRC.Primele leziuni renale care se constituie înevoluţia HTAE sunt la nivel vascular.Astfel, apar leziuni iniţiale <strong>de</strong>arterioscleroză hiperten<strong>si</strong>vă, în special lanivelul arterelor interlobulare şi arterioleloraferente. Când HTA este severă, apar leziuni<strong>de</strong> necroză fibrinoidă la nivelul arterioleiaferente şi eferente şi la nivelul ghemuluiglomelular care, îngustând mult lumenularteriolar, scad pre<strong>si</strong>unea <strong>de</strong> perfuzie şistimulează activarea <strong>si</strong>stemului reninăangioten<strong>si</strong>nă,cu efectele sale secundare <strong>de</strong>agravare a HTA. La acestea se mai potadăuga leziuni <strong>de</strong> ateroscleroză <strong>de</strong> arterărenală, unilateral sau bilateral, ce <strong>de</strong>termină<strong>de</strong> asemenea agravarea HTA.Secundar leziunilor vascular intrarenale,apar în stadii mai avansate ale HTA,modificări în glomeruli, tubi şi interstiţiu. Oparte din glomeruli prezintă hialinizăriparţiale sau totale cu scleroză ulterioară,leziuni ce explică microproteinuria şimicrohematuria, iar ulterior insuficienţarenală.Leziunile tubulare şi interstiţiale explicăalterarea relativ precoce a funcţiei <strong>de</strong>concentrare a urinii şi progre<strong>si</strong>unea IR.Modificările hemodinamice intrarenale seinstalează precoce şi preced leziunilestructurale ale vaselor <strong>de</strong> rezistenţă renală.În etapa <strong>de</strong> “high normal” TA, modificărilehemodinamice se caracterizează princreşterea fluxului sanguin renal (FSR) şi aratei filtratului glomerular (RFG). În etapa<strong>de</strong> HTA stabilă, apar alte modificări alehemodinamicii intrarenale caracterizate pri<strong>nr</strong>educerea fluxului plasmatic renal (FPR),dar cu menţinerea RFG şi creşterea fracţiei<strong>de</strong> filtrare. FPR se reduce datorităvasoconstricţiei intrarenale, în special aarteriolei aferente ca răspuns la creştereaTA, dar RFG se menţine în limite normale,<strong>de</strong>oarece tonusul arteriolei eferente este maiputernic <strong>de</strong>cât al arteriolei aferente.Apariţia leziunilor structurale a circulaţieiintrarenale alterează echilibrul fragil alhemodinamicii regionale; FPR continuă săscadă, iar RFG se reduce progre<strong>si</strong>v,secundar leziunilor glomerulare <strong>de</strong> tipischemic.Apariţia ulterioară a leziunilor tubulointerstiţialeşi progre<strong>si</strong>unea sclerozelorglomerulare conduce la reducerea funcţieirenale globale şi la constituirea IRC.Mecanismul prin care HTA producealterarea progre<strong>si</strong>vă a structurilor şi funcţieirenale este creşterea TA <strong>si</strong>stemice ce expuneglomerulul la o pre<strong>si</strong>une ridicată,<strong>de</strong>terminând injurie glomerulară.Până în prezent, nu dispunem <strong>de</strong> markericlinici ai modificărilor precoce alehemodinamicii intrarenale în HTA sau amodificărilor morfologice incipiente. Cuvaloare clinică mai bună se cerceteazămicrohematuria, microproteinuria sauproteinuria sub 1,5 g/l, clearance-ul lacreatinină, variaţiile <strong>de</strong>n<strong>si</strong>tăţii urinare şiretenţia azotată.Gradul afectării renale este, în foarte bunăparte, concordant cu severitatea HTA.2.4. Complicaţii cerebrovasculareComplicaţiile cerebrovasculare sunt <strong>de</strong> patruori mai frecvente la hiperten<strong>si</strong>vi <strong>de</strong>cât lanormoten<strong>si</strong>vi şi acest risc creşte dacă HTAse asociază cu HVS sau alţi factoriaterogenici. Riscul cerebrovascular secorelează atât cu TA diastolică, cât şi<strong>si</strong>stolică.
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health75Particularităţi ale hemodinamicii cerebrale.SNC are nevoie <strong>de</strong> un <strong>de</strong>bit sanguinconstant şi relativ mare (50-60 ml/100g ţesutcerebral/min) care să-i a<strong>si</strong>gure un aporta<strong>de</strong>cvat <strong>de</strong> oxigen şi glucoză, în condiţiile încare rezervele energetice sunt minime.Pentru menţinerea <strong>de</strong>bitului cerebral, rolulcel mai important îl are mecanismulautoreglării. Limitele TA medii între carefuncţionează autoreglarea sunt 60-70 mmHgşi 160 mmHg; la hiperten<strong>si</strong>vi cresc valorileTA medii între 80-90 mmHg şi 180 mmHg.Creşterea pragului inferior al autoreglăriicerebrale justifică reducerea cu pru<strong>de</strong>nţă avalorilor TA sub tratament, în special lavârstnici .Există <strong>si</strong>tuaţii când autoreglarea se pier<strong>de</strong> înanumite zone sau la nivelul întregii circulaţiicerebrale. Pier<strong>de</strong>rea globală, în condiţiileunei creşteri exce<strong>si</strong>ve ten<strong>si</strong>onale, va<strong>de</strong>termina apariţia e<strong>de</strong>mului cerebral,modificare ce constituie substratulencefalopatiei hiperten<strong>si</strong>ve [10, 11].Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re morfologic, în HTAcirculaţia cerebrală este afectată precoce,atât la nivelul vaselor mari, cât şi la nivelulvaselor mici. Astfel, pot apare leziuni <strong>de</strong>arterioscleroză hialină ce cresc rezistenţavasculară cerebrală; leziuni <strong>de</strong> necrozăfibrinoidă care <strong>de</strong>termină apariţia <strong>de</strong>anevrisme saculare (Charcot-Buchard), careprin rupere duc la hemoragii intracerebrale;rupturi ale anevrismelor congenitale <strong>si</strong>tuateîn jurul poligonului Willis, cu producerea <strong>de</strong>hemoragie subarahnoidiană.Toate aceste modificări predispun pacientulhiperten<strong>si</strong>v la multiple complicaţii:- encefalopatia hiperten<strong>si</strong>vă- hemoragii cerebrale în aproximativ20% din totalul acci<strong>de</strong>ntelorcerebrovasculare cu <strong>de</strong>ficite senzoriale şimotorii şi alterarea stării <strong>de</strong> constienţă- infarcte cerebrale rezultate dinobstrucţia arterială trombotică pe plăci <strong>de</strong>aterom fisurate- atacurile ischemice tranzitorii(AIT) <strong>de</strong>finite ca tulburări funcţionalecerebrale rever<strong>si</strong>bile sub 24 <strong>de</strong> ore, dar careîn aproximativ 30% din cazuri vor evolua înanii următori către AVC- infarctele lacunare ce <strong>de</strong>terminăclinic: hemipareza motorie pură, <strong>de</strong>ficitesenzoriale pure, hemipareza cu ataxiecerebeloasă homolaterală, dizartrie.Multitudinea complicaţiilor ce pot apărea încadrul hiperten<strong>si</strong>unii ne obligă să intervenimpromt şi precoce cu dietă şi tratamentantihiperten<strong>si</strong>v pentru menţinerea ten<strong>si</strong>uniiarteriale în limite normale.BIBLIOGRAFIE1. Ghera<strong>si</strong>m L., 1995, Medicină Internă,Editura Medicală, Bucureşti2. Harrison şi colab., 1997, Principii <strong>de</strong>medicină internă, EdituraOrizonturi, Bucureşti3. *** , 2003, JAMA – Ediţia română,Numărul 1, septembrie4. Ziegefub T., 2001, Medicina <strong>de</strong> urgenţă,Casa Cărţii <strong>de</strong> Ştiinţă, ClujNapoca5. Aubert F., Guittard P., 2002, Esenţialmedical <strong>de</strong> buzunar, EdituraLibra, Bucureşti6. Brown B.G., Zhao X.Q., Sacco D.E.,Albers J.J., 1993, Lipidlowering and plaquedisruption. New in<strong>si</strong>ghts intoprevention of plaquedisruption and clinical event<strong>si</strong>n coronary disease.Circulation7. Stierle U., Nie<strong>de</strong>rstadt C., 2001, Ghidclinic <strong>de</strong> Cardiologie, EdituraAll Educational, Bucureşti8. *** , 1995, ACC/AHA Task Force:Gui<strong>de</strong>lines for the evaluationand management of heartfailure. Circulation9. *** , 1990, ACC/AHA Task Force:Gui<strong>de</strong>lines for the earlymanagement of patiens withacute myocardial infarction. JAm. Coll Cardiol.
76<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health10. Beuran M., Popa G.,1997, Ghidulmedicului <strong>de</strong> gardă, EdituraScripta, Bucureşti11. Sepulveda S., Sauvageon X., Jedrec J.P.,Salamagne J.C. şi colab.,1995,Ghid Practic <strong>de</strong> Medicină <strong>de</strong>Urgenţă Prespitalicească,Editura Libra Bucureşti
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health77STRES ŞI PROFILAXIE ÎN BOLILEPSIHICEREZUMATCrişan D. I.Casa <strong>de</strong> A<strong>si</strong>gurări <strong>de</strong> Sănătate a ju<strong>de</strong>ţului HunedoaraStresul constituie un factor <strong>de</strong> risc major în apariţia unor afecţiuni p<strong>si</strong>hice. Termenulintrodus <strong>de</strong> Hans Selye în 1950 <strong>de</strong>fineşte stresul ca “un <strong>si</strong>ndrom general <strong>de</strong> adaptare”,pentru a <strong>de</strong>semna un ansamblu <strong>de</strong> reacţii adaptative ale organismului la acţiunea nespecificăa unor “agresori fizici”. Sindromul general <strong>de</strong> stres comportă trei stadii: <strong>de</strong> alarmă, <strong>de</strong>rezistenţă şi <strong>de</strong> epuizare. Stresul se caracterizează prin modificări hormonale intense, secreţiima<strong>si</strong>ve <strong>de</strong> adrenalină. Există stres <strong>de</strong> suprasolicitare dar şi <strong>de</strong> subsolicitare. Profilaxiabolilor p<strong>si</strong>hice este o noţiune care se referă la totalitatea meto<strong>de</strong>lor şi mijloacelor capabile săîmpiedice apariţia şi <strong>de</strong>zvoltarea tulburărilor mintale.Cuvinte cheie: stres, boli p<strong>si</strong>hice, profilaxieABSTRACTStress is a major risk factor for the occurence of some mental diseases. The termintroduced by Hans Selye in 1950 <strong>de</strong>fines stress as „a general adaptation syndrome”, inor<strong>de</strong>r to <strong>de</strong>scribe a range of adaptative reactions of the organism towards the non-specificaction of „phy<strong>si</strong>cal aggressors”. The general stress syndrome inclu<strong>de</strong>s three stages: alarm,re<strong>si</strong>stence and exhaustion. Stress is characterized by intense hormonal changes, mas<strong>si</strong>veadrenaline secretion. There is an over-loading as well as an un<strong>de</strong>r-loading stress. Preventionof mental illness is a concept which comprises the entire range of methods and means able toprevent the occurence and progres<strong>si</strong>on of mental disor<strong>de</strong>rs.Key words: stress, mental illness, preventionSTRESULPentru civilizaţia mo<strong>de</strong>rnă, stresul constituieun factor <strong>de</strong> risc major în apariţia unorafecţiuni p<strong>si</strong>hice. Termenul introdus <strong>de</strong>Hans Selye în 1950 <strong>de</strong>fineşte stresul ca “un<strong>si</strong>ndrom general <strong>de</strong> adaptare”, pentru a<strong>de</strong>semna un ansamblul <strong>de</strong> reacţii adaptativeale organismului la acţiunea nespecifică aunor “agresori fizici” [1,2].Sindromul general <strong>de</strong> stres comportă treistadii: <strong>de</strong> alarmă, <strong>de</strong> rezistenţă şi <strong>de</strong>epuizare.Stresul se caracterizează prin modificărihormonale intense, secreţii ma<strong>si</strong>ve <strong>de</strong>adrenalină. Există stres <strong>de</strong> suprasolicitaredar şi <strong>de</strong> subsolicitare [3].Stresorii combinaţionali sunt grupaţi astfel[4]:- factori fizici: geografici, atmosferici,condiţii <strong>de</strong> habitat şi <strong>de</strong> muncă, iluminatartificial, poluare sonoră, frig, căldură
78<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health- biochimici şi somatici: resurse alimentare,echilibrul ecologic dintre specii, contaminărimicrobiene, suferinţe organice- p<strong>si</strong>hosociali: relaţii interfamiliale, relaţiisocio-profe<strong>si</strong>onale, accesul la muncă,şomajul, competiţia dintre indivizi, eşecuri,emoţii ten<strong>si</strong>onale, p<strong>si</strong>ho-traume.Constelaţiile stresorilor sunt multiple,vizând componenţe diferite ale personalităţiidin sfera cognitivă, afectivă, motivaţională,volitivă, <strong>de</strong>terminând astfel suprasolicitareaşi perturbarea mecanismelor <strong>de</strong>adaptibilitate.Concluzionând, factorii stresanţi cu rolpotenţial <strong>de</strong> presogen se află într-o strânsărelaţie cu factorii mediatori modificatori(genetici, ambientali, somatogeni) şimodalităţile patternurilor reactivităţii p<strong>si</strong>hofiziologice.Reacţiile induse <strong>de</strong> stres sunt fizice, p<strong>si</strong>hice,comportamentale [5].Factorii <strong>de</strong> stres care acţionează în viaţa <strong>de</strong>familie sau în viaţa personală pot afectacomportamentul la locul <strong>de</strong> muncă sau sepot cumula cu cei <strong>de</strong> la locul <strong>de</strong> muncă,rezultând probleme <strong>de</strong> sănătate.Fiecare manager şi angajat trebuie săcunoască factorii care produc stres (agenţiistresori), cum poate fi i<strong>de</strong>ntificat acesta şi cese poate face pentru eliminarea saureducerea lui. Luând împreună şi utilizândtehnicile <strong>de</strong> management pot fi evitateaceste probleme.FACTORI DE STRES LA LOCULDE MUNCĂ- Stilul <strong>de</strong> conducere: lipsa unor obiectiveclare, slaba comunicare şi lipsa <strong>de</strong> informareîn cadrul organizaţiei, neconsultarea şineimplicarea angajaţilor în schimbările şimodificările <strong>de</strong> la locul <strong>de</strong> muncă, lipsasprijinului din partea conducerii- Statutul, rolul în organizaţie: statutneclar în organizaţie, nivel înalt <strong>de</strong>responsabilitate la locul <strong>de</strong> muncă, obiectiveşi priorităţi contradictorii- Cariera: incertitudine în evoluţia carierei,frustrări în <strong>de</strong>zvoltarea carierei, statut incertşi lipsa recunoaşterii, ne<strong>si</strong>guranţa locului <strong>de</strong>muncă, modificarea statutului în cadrulorganizaţiei, insuficienţa programelor <strong>de</strong>instruire- Decizie şi control: slaba participare laluarea <strong>de</strong>ciziilor, lipsa controlului asuprapropriei munci- Relaţiile la locul <strong>de</strong> muncă: izolare fizicăsau socială, legături slabe cu superiorii, lipsa<strong>de</strong> comunicare, conflicte interpersonale,diferite tipuri <strong>de</strong> hărţuire (agre<strong>si</strong>vitateverbală, hărţuire sexuală etc)- Proiectarea locului <strong>de</strong> muncă: sarcini <strong>de</strong>muncă repetitive şi monotone, lipsa <strong>de</strong>competenţă, riscuri semnificative <strong>de</strong>acci<strong>de</strong>ntare şi îmbolnăvire profe<strong>si</strong>onală lalocul <strong>de</strong> muncă (tehnologii cu riscuri <strong>de</strong>acci<strong>de</strong>ntare, zgomot, noxe chimice etc)- Sarcina <strong>de</strong> muncă şi ritmul <strong>de</strong> muncă:lipsa controlului asupra ritmului <strong>de</strong> muncă,sarcini <strong>de</strong> muncă supra sau subîncărcate,lipsa priorităţii activităţilor- Programul: program <strong>de</strong> lucru inflexibil,apariţia imprevizibilă a unor supraîncărcăriale sarcinii <strong>de</strong> muncă, ore <strong>de</strong> lucrusuplimentare neplanificate, lucrul înschimburi, lucrul suplimentar exce<strong>si</strong>v.Lista <strong>de</strong> mai jos cuprin<strong>de</strong> po<strong>si</strong>bile semne alestresului care pot fi i<strong>de</strong>ntificate în stadiulincipient. Acestea pot fi cauzate <strong>de</strong>probleme existente în viaţa <strong>de</strong> familie, înviaţa personală, la locul <strong>de</strong> muncă sau oricecombinaţie între acestea [3]:- Performanţa în locul <strong>de</strong> muncă: scă<strong>de</strong>reaperformanţei, greşeli, lipsa <strong>de</strong> <strong>de</strong>cizie,semne <strong>de</strong> oboseală, iritabilitate, lapsus,rezistenţa la schimbare, ore suplimentareexce<strong>si</strong>ve- Neimplicare: pier<strong>de</strong>rea interesului pentrumuncă, întârzieri, absenteism sau creştereaabsenţelor pe motive medicale, pa<strong>si</strong>vitatesau lipsă <strong>de</strong> implicare- Comportament agre<strong>si</strong>v: criticareacelorlalţi, abuzuri verbale, hărţuire,vandalism- Comportament imatur: reacţii şirăspunsuri emoţionale necontrolate,nervozitate, certuri, ton necorespunzător,că<strong>de</strong>ri <strong>de</strong> personalitate- Comportament negativ: refuzul <strong>de</strong> aasculta sfaturile şi sugestiile celor din jur,
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health79repetarea aceloraşi argumente, utilizarea <strong>de</strong>soluţii cunoscute a fi necorespunzătoare,agre<strong>si</strong>vitate.SIMPTOMELE STRESULUILista <strong>de</strong> mai jos prezintă po<strong>si</strong>bilele<strong>si</strong>mptome ale stresului pe care oamenii lepot avea din diferite cauze. Este necesar săpoată fi cunoscute schimbările fizice,emoţionale etc care pot indica starea <strong>de</strong>stres. Unele persoane au o reacţie acută lastres, altele pot avea <strong>si</strong>mptome în timp,acestea fiind cumulate cu diferite alteprobleme <strong>de</strong> sănătate. Reacţia imediatăacută este <strong>de</strong> panică, anxietate, creştereapulsului, transpiraţie, senzaţie <strong>de</strong> uscăciuneîn gură sau tremurături. Starea <strong>de</strong> stres pe odurată mai lungă poate cauza cefalee,ameţeli, tulburări <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re, dureri ale cefeişi umerilor, mâncărimi ale pielii etc [2].- Simptome fizice: cefalee, hiperten<strong>si</strong>une,stare <strong>de</strong> oboseală, lipsa relaxării, indigestie,dificultăţi respiratorii, stare <strong>de</strong> vomă, stare<strong>de</strong> leşin, transpiraţie exce<strong>si</strong>vă,susceptibiltate la alergii, constipaţie saudiaree, creştere sau scă<strong>de</strong>re rapidă îngreutate, frecvente răceli, gripe sau alteinfecţii minore- Simptome pe plan intelectual: dificultăţiîn luarea <strong>de</strong>ciziilor, tulburări <strong>de</strong> memorie,incapacitate <strong>de</strong> concentrare, tulburări alesomnului, stare <strong>de</strong> îngrijorare, lipsă <strong>de</strong>ordine în gândire, erori, intuiţie scăzută,per<strong>si</strong>stenţa gândirii negative, gândire petermen scurt mai mult <strong>de</strong>cât pe termen lung,<strong>de</strong>cizii pripite- Simptome pe plan emoţional:nervozitate şi iritabilitate, anxietate,sentiment <strong>de</strong> insecuritate, proastă dispoziţie,sen<strong>si</strong>bilitate mare la critici, mai multăsuspiciune, <strong>de</strong>primare, sentiment <strong>de</strong>încordare nervoasă, mai multă îngrijorarefără motiv, lipsa entuziasmului, lipsa<strong>si</strong>mţului umorului, alienare, mai puţinăsatisfacţie în viaţă, lipsa motivaţiei,subestimare, pier<strong>de</strong>rea încre<strong>de</strong>rii în <strong>si</strong>ne,lipsa satisfacţiei în muncă- Schimbări <strong>de</strong> comportament: nelinişte,agitaţie, sociabilitate redusă, pier<strong>de</strong>reaapetitului sau supraalimentare, insomnie,consum mai mare <strong>de</strong> alcool, consum maimare <strong>de</strong> ţigarete, continuarea lucrului acasă,prea preocupat <strong>de</strong> probleme <strong>de</strong> serviciupentru a se relaxa şi a se ocupa <strong>de</strong> propriapersoană, tendinţa <strong>de</strong> a minţi pentru aacoperi greşelile, comportamentnecorespunzător (tendinţa <strong>de</strong> a se certa,abuzuri verbale etc.), productivitate redusă,predispoziţie spre acci<strong>de</strong>nte <strong>de</strong> muncă,dificultăţi în vorbire (bâlbâială, tremur alvocii).Dacă unele din aceste <strong>si</strong>mptome semanifestă pe o perioadă mai în<strong>de</strong>lungată,este nevoie <strong>de</strong> sprijin. Aceste probleme potfi discutate în mod confi<strong>de</strong>nţial cuconducătorul locului <strong>de</strong> muncă şi cu medicul<strong>de</strong> familie.CLASIFICAREASTRATEGIILOR “COPING” ŞIMETODA DE EVALUARE AACESTORAPlecând <strong>de</strong> la diferitele po<strong>si</strong>bilităţi <strong>de</strong> a facefaţă evenimentelor stresante, se evi<strong>de</strong>nţiazădouă funcţii ale strategiilor <strong>de</strong> tip coping:influenţa asupra stării emoţionale şicontrolul asupra <strong>si</strong>tuaţiei, asupra problemeicare generează starea <strong>de</strong> stres.Metodologia pentru inventarierea diferitelorstrategii se bazează pe i<strong>de</strong>ntificareamodalităţilor <strong>de</strong> reacţie în diferite <strong>si</strong>tuaţiistresante, având la bază marea variabilitateinter şi intraindividuală, precum şi utilizareaanalizei factoriale pe un număr suficient <strong>de</strong>subiecţi.În scopul evaluării strategiilor în funcţie <strong>de</strong>cele două dimen<strong>si</strong>uni principale amintite, aufost construite diferite scări – chestionare.Dintre cele mai utilizate se pot cita cea a luiLăzăruş şi Folkman, 1984, “The Ways ofCoping Check-List”, cu 67 itemi repartizaţiîn 8 subscări: primele două vizeazăstrategiile centrate pe probleme, iar celelalte6 pe cele centrate pe starea emoţională:- subscara 1, rezolvarea problemei,căutarea <strong>de</strong> informaţii (“am stabilitun plan <strong>de</strong> acţiune şi m-am ţinut <strong>de</strong>el”)
80<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health- subscara 2, spirit combativ sauacceptarea confruntării- subscara 3, în<strong>de</strong>părtarea sauminimalizarea ameninţării- subscara 4, reevaluarea pozitivă- subscara 5, autoacuzare- subscara 6, fuga <strong>de</strong> evitare(mâncând, bând etc.)- subscara 7, căutarea unui suportsocial- subscara 8, stăpânirea <strong>de</strong> <strong>si</strong>ne[6].Din interferenţa p<strong>si</strong>hiatriei cu diferitedomenii ale cunoaşterii au apărut diverseramuri ale p<strong>si</strong>hiatriei: p<strong>si</strong>hiatria socială,p<strong>si</strong>hiatria epi<strong>de</strong>miologică, ecologiap<strong>si</strong>hiatrică, etnop<strong>si</strong>hiatria, p<strong>si</strong>hiatriatransculturală, p<strong>si</strong>hiatria ocupaţională(p<strong>si</strong>hiatria şcolară, univeristară, industrială,militară, sportivă, spaţială), p<strong>si</strong>hiatriafamiliei, p<strong>si</strong>hiatria vârstelor (p<strong>si</strong>hiatriainfantilă sau pedop<strong>si</strong>hiatria, p<strong>si</strong>hiatriatinerilor sau juventop<strong>si</strong>hiatria, p<strong>si</strong>hiatriabatrâneţii sau gerontop<strong>si</strong>hiatria), p<strong>si</strong>hiatriarurală şi urbană, p<strong>si</strong>hiatria sexelor(masculină şi feminină), p<strong>si</strong>hiatriaadministrativă (instituţională, spitaliceascăsau ambulatorie) etc [7].PROFILAXIA ÎN BOLILEPSIHICEProfilaxia (prevenţia, prevenirea) bolilorp<strong>si</strong>hice este o noţiune care se referă latotalitatea meto<strong>de</strong>lor şi mijloacelor capabilesă împiedice apariţia şi <strong>de</strong>zvoltareatulburărilor mintale. În prezent, apariţiabolilor p<strong>si</strong>hice poate fi preîntâmpinatănumai în unele grupe nosologice, însă<strong>de</strong>zvoltarea tulburărilor mintale poate fiîmpiedicată în majoritatea <strong>si</strong>ndroamelor şimaladiilor p<strong>si</strong>hice.Conceptul actual <strong>de</strong> profilaxie este înţeles cuo sferă lărgită, cuprinzând 3 gra<strong>de</strong> <strong>de</strong>prevenire a îmbolnăvirilor [8]:Profilaxia primară (prevenirea primară sauprotofilaxia) în p<strong>si</strong>hiatrie urmăreşteîmpiedicarea apariţiei îmbolnăvirilorp<strong>si</strong>hice. Este ansamblul <strong>de</strong> măsuri medicosocialeinstituite la subiecţi sănătoşi şi esteechivalentă cu “p<strong>si</strong>hiatria omului sănătos”.Aceste măsuri au drept scop înlăturarea sauatenuarea factorilor <strong>de</strong> risc (factori <strong>de</strong> riscgenetici şi factori <strong>de</strong> risc mezologici,ambientali), combaterea tuturor elementelorcare <strong>de</strong>termină, favorizează sau <strong>de</strong>clanşeazăbolile mintale. Profilaxia primară seadresează individului sau diferitelorcolectivităţi umane, vizând protecţiaacestora în faza anterioară produceriiîmbolnăvirilor p<strong>si</strong>hice. Prevenirea primarăare ca obiectiv reducerea inci<strong>de</strong>nţei bolilorp<strong>si</strong>hice: scă<strong>de</strong>rea numărului <strong>de</strong> “cazuri noi”<strong>de</strong> îmbolnăvire p<strong>si</strong>hică (prin “caz nou”înţelegându-se persoana care contracteazăpentru prima dată boala). Sarcinileprofilaxiei primare se suprapun, în mareparte peste cele ale igienei mintale (saup<strong>si</strong>hoigienei) [9] . Atât profilaxia, cât şip<strong>si</strong>hoigiena militează pentru apărarea şipromovarea sănătăţii p<strong>si</strong>hice prin măsuri şimijloace generale, nespecifice (călire fizică,călire morală), pe <strong>de</strong> o parte, şi prin măsurişi mijloace specifice, pe <strong>de</strong> altă parte:măsuri biotehnice medico-sociale(investigaţii antenatale prin amniocenteză,programe <strong>de</strong> screening pentru bolilegenetice <strong>de</strong>pistabile, extin<strong>de</strong>rea acţiunilor <strong>de</strong>sfat genetic, imunizări cu vaccinuriîmpotriva infecţiilor, vin<strong>de</strong>carea infecţiilorcu antibiotice administrate încă din faza <strong>de</strong><strong>de</strong>but, evitarea <strong>de</strong>ficienţelor vitaminice prinalimentaţie corectă etc), măsuri legislative(controlul toxicelor industriale, controlulcircuitului medicamentelor şi drogurilor,controlul traficului rutier, limitareaconsumului <strong>de</strong> băuturi alcoolice etc), măsurieducativ – sanitare care vizează (schimbareastilului <strong>de</strong> viaţă <strong>si</strong> a obiceiurilor negative),măsuri epi<strong>de</strong>miologice – sociale (<strong>de</strong>pistareafactorilor <strong>de</strong> risc şi a grupurilorpopulaţionale cu risc crescut <strong>de</strong> îmbolnăvirep<strong>si</strong>hică, intervenţii asupra unor “căi <strong>de</strong>transmitere” a bolilor p<strong>si</strong>hice).Profilaxia secundară (prevenireasecundară sau <strong>de</strong> uteroprofilaxia) are cascop reducerea prevalenţei bolilor mintale,adică reducerea numărului total <strong>de</strong> bolnavip<strong>si</strong>hici. Pentru a realiza acest obiectiv estenecesar, pe <strong>de</strong> o parte, obţinerea vin<strong>de</strong>cării(sau a remi<strong>si</strong>unilor <strong>de</strong> bună calitate care
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health81echivalează cu vin<strong>de</strong>cările) la un număr câtmai mare <strong>de</strong> bolnavi p<strong>si</strong>hici, iar pe <strong>de</strong> altăparte, menţinerea acestor vin<strong>de</strong>cări (sauremi<strong>si</strong>uni complete).Profilaxia secundară se <strong>de</strong>sfăşoară în 3 etapeprincipale:- <strong>de</strong>pistarea precoce, <strong>de</strong>scoperireatimpurie a tulburărilor p<strong>si</strong>hice- tratamentul a<strong>de</strong>cvat precoce(instituirea, din timp, a unor mijloaceterapeutice eficiente. medicamente,p<strong>si</strong>hoterapie, socioterapie)- profilaxia recă<strong>de</strong>rilor (împiedicarearepetării îmbolnăvirilor p<strong>si</strong>hice,adică prevenirea apariţiei unor noiepisoa<strong>de</strong> <strong>de</strong> boală).BIBLIOGRAFIE1. Kaplan & Sadock, 2001, Manual <strong>de</strong>buzunar <strong>de</strong> p<strong>si</strong>hiatrie clinică,Editura Medicală Bucureşti2. Cornuţiu G., 2003, Breviar <strong>de</strong> p<strong>si</strong>hiatrie,Editura Imprimeriei <strong>de</strong> VestOra<strong>de</strong>a3. *** , 2005, Medic.ro – Bolile civilizaţiei– Dosar <strong>nr</strong>. 204. Grecu A. G., 2003, Corelaţii întreevenimentele <strong>de</strong> viaţăstresante şi tulburările<strong>de</strong>pre<strong>si</strong>ve, Casa <strong>de</strong> EditurăMureşProfilaxia terţiară (prevenirea terţiară saumetafilaxia) are ca scop scă<strong>de</strong>reainvalidităţii p<strong>si</strong>hice (<strong>de</strong>ficienţelor p<strong>si</strong>hice):diminuarea numărului <strong>de</strong> bolnavi cuinfirmităţi p<strong>si</strong>hice (<strong>de</strong> gradul I, II ori III), <strong>de</strong>bolnavi cu <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă socială şi/saufamilială, incapabili <strong>de</strong> activitate utilă.Profilaxia terţiară are aceleaşi obiective ca şip<strong>si</strong>hiatria recuperatoare: readaptarea,reabilitarea, resocializarea bolnavilor p<strong>si</strong>hici<strong>de</strong>ficienţi. Măsurile <strong>de</strong> prevenţie terţiarăvizează împiedicarea agravării bolilorp<strong>si</strong>hice, prevenirea permanentizării<strong>de</strong>fectelor şi sechelelor p<strong>si</strong>hice.Profilaxia terţiară se realizează prin diversemăsuri <strong>de</strong> recuperare aplicată atât în spitalcât şi în ambulatoriu.5. Sârbu A., 1981, P<strong>si</strong>hiatrie, EdituraDidactică şi PedagogicăBucureşti6. Coroi V., Gorgoş G., 1980, Medicinăsocială, Editura Didactică şiPedagogică Bucureşti7. Lupu I., Zanc I., 1999, Sociologiemedicală, Editura MedicalăBucureşti8. Angheluţă V., Udangiu Şt. Nica, UdangiuL. N., 1986, P<strong>si</strong>hiatriepreventivă, Editura MedicalăBucureşti9. Ivan A., Ionescu T., Teodorovici G.,1981, Epi<strong>de</strong>miologia bolilornetransmi<strong>si</strong>bile, EdituraMedicală Bucureşti
82<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public HealthCUPRINSLUCRĂRI ORIGINALEEVALUAREA CONSUMULUI DE ALIMENTE CONŢINÂND ADITIVI ALIMENTARI,DE CĂTRE UN LOT DE TINERI MUREŞENIFarr A.M.,Tarcea M., Ureche R..................................................................................................5CONSUMUL DE ALCOOL ÎN RÂNDUL STUDENŢILORLaza V. .....................................................................................................................................18STUDIUL COMPORTAMENTULUI SEXUAL LA ADOLESCENŢI. STUDIU DE CAZLaslău M., Constăngioară A. ...................................................................................................33EVALUAREA COMPORTAMENTULUI SEXUAL CU RISC LA UN LOTPOPULAŢIONAL DIN MEDIUL URBANRada C., Tarcea M., Albu A.....................................................................................................40PARTICULARITĂŢI ANTROPOMETRICE LA COPII ŞI ADOLESCENŢI DINMUNICIPIUL TÂRGU MUREŞDrăgoi S.,Tarcea M., Kovec<strong>si</strong> Z., Farr A., Ureche R. ..............................................................51STUDIUL RELAŢIEI DINTRE CALITATEA APEI POTABILE ŞI PREVALENŢABOLILOR CARDIOVASCULARE ÎN MUNICIPIUL TIMIŞOARATulhină D., Cătănescu O., Vlad R., Băltăceanu O., Marin Z., Brînzei G., Neniu C., CădarC................................................................................................................................................58REFERATE GENERALERISCURI GENERATE DE HIPERTENSIUNEA ARTERIALĂBrânzan L..................................................................................................................................66STRES ŞI PROFILAXIE ÎN BOLILE PSIHICECrişan D. I.................................................................................................................................77
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health83CONTENTSORIGINAL ARTICLESFOOD CONSUMPTION WITH ALIMENTARY ADDITIVES ASSESSMENT, IN ASAMPLE OF YOUNG POPULATION FROM MURES COUNTYFarr A.M.,Tarcea M., Ureche R..................................................................................................5ALCOHOL CONSUMPTION IN STUDENTSLaza V. .....................................................................................................................................18STUDY OF SEXUAL BEHAVIOR IN TEENAGERS. CASE STUDYLaslău M., Constăngioară A. ...................................................................................................33SEXUAL BEHAVIOR WITH RISK ASSESSMENT IN A POPULATIONAL SAMPLEFROM URBAN AREARada C., Tarcea M., Albu A.....................................................................................................40ANTROPOMETRIC PECULIARITIES IN CHILDREN AND TEENAGERS FROMTARGU MURES CITYDrăgoi S.,Tarcea M., Kovec<strong>si</strong> Z., Farr A., Ureche R. ..............................................................51STUDY OF RELATION BETWEEN DRINKABLE WATER QUALITY AND THEPREVALENCE OF CARDIOVASCULAR DISEASES IN THE CITY OF TIMISOARATulhină D., Cătănescu O., Vlad R., Octavia B., Marin Z., Brînzei G., Neniu C., CădarC................................................................................................................................................58REVIEWSRISKS DETERMINED BY HIGH BLOOD PRESUREBrânzan L..................................................................................................................................66STRESS AND PROPHYLAXIS IN PSYCHICAL DISEASESCrişan D. I.................................................................................................................................77
84<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public HealthRECOMANDĂRI PENTRU AUTORI(Adaptare după ,,Regulile pentru pregătirea şi trimiterea spre publicare a unui manuscris î<strong>nr</strong>evistele medicale’’, Convenţia <strong>de</strong> la Vancouver)Autorii sunt invitaţi să consulte instrucţiunile care li se adresează şi care sunt cuprinse în<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică. Acestea oferă o structură generală şi raţională înpregătirea manuscriselor şi reflectă procesul <strong>de</strong> cercetare ştiinţifică.Autorii sunt rugaţi să consulte şi să completeze acceptul <strong>de</strong> publicare şi <strong>de</strong> transfer <strong>de</strong>copyright către Societatea <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică din România.Un articol se publică numai după recenzia efectuată <strong>de</strong> doi referenţi ştiinţifici.Colegiul <strong>de</strong> redacţie îşi rezervă dreptul <strong>de</strong> a modifica corectitudinea exprimării şi mărimeaunui articol, dacă este cazul. Schimbările majore se stabilesc împreună cu autorul principal.1. Instrucţiuni privind pregătirea manuscrisuluiPrincipii generaleFormatul materialului se prezintă după cum urmează: caractere Times New Roman 12 pt; la 1½ rânduri, pagina A 4, cu margini <strong>de</strong> 2,5 cm, maximum 15.000 caractere, în limba română cudiacritice.Manuscrisul unui articol original trebuie să cuprindă secţiunile intitulate: introducere, materialşi metodă, rezultate, discuţii, concluzii, bibliografie.Pagina cu titlulPagina cu titlul trebuie să cuprindă următoarele informaţii:- titlul articolului- numele autorilor şi afilierea lor instituţională- autorul pentru corespon<strong>de</strong>nţă: nume şi prenume, adresa poştală, telefonul şi numărul<strong>de</strong> fax, adresa <strong>de</strong> e-mail.Rezumatul şi cuvintele cheieRezumatul <strong>de</strong> maximum 150 cuvinte va fi redactat în limba română şi în limba engleză laînceputul articolului (în engleza britanică sau americană, şi nu o combinaţie a celor două).Rezumatul va furniza contextul şi scopul studiului, materialul şi metoda <strong>de</strong> lucru, principalelerezultate şi concluzii. Se vor accentua aspectele noi şi importante ale studiului, observaţiilor.Se vor preciza 3-5 cuvinte cheie.IntroducereaArătaţi importanţa temei abordate pentru studiu. Declaraţi clar scopul, obiectivul sau ipotezacercetării. Faceţi doar referiri strict pertinente şi nu inclu<strong>de</strong>ţi date sau concluzii ale lucrăriiprezentate.Material şi metodăSelecţia şi <strong>de</strong>scrierea participanţilor. Descrieţi clar modul <strong>de</strong> selecţie a participanţilor luaţi înstudiu, incluzând criteriile <strong>de</strong> eligibilitate şi pe cele <strong>de</strong> exclu<strong>de</strong>re şi o <strong>de</strong>scriere a populaţiei –sursă.Informaţii tehnice. I<strong>de</strong>ntificaţi meto<strong>de</strong>le, aparatura şi proce<strong>de</strong>ele în <strong>de</strong>talii suficiente pentru apermite ca alţi cercetători să poată reproduce rezultatele. Citaţi sursele bibliografice pentrumeto<strong>de</strong>le uzuale, prin numere arabe în paranteze drepte. Descrieţi meto<strong>de</strong>le noi saumodificate substanţial, indicaţi motivele pentru folo<strong>si</strong>rea lor şi evaluaţi-le limitele.Statistici. Descrieţi meto<strong>de</strong>le statistice folo<strong>si</strong>nd <strong>de</strong>talii suficiente pentru ca un cititorcunoscător, cu acces la datele originale să poată verifica rezultatele prezentate. Atunci cân<strong>de</strong>ste po<strong>si</strong>bil, cuantificaţi rezultatele şi prezentaţi-le cu indici <strong>de</strong> eroare <strong>de</strong> măsură sau <strong>de</strong>incertitudine a<strong>de</strong>cvaţi. Specificaţi programul folo<strong>si</strong>t pentru prelucrarea statistică.
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health85RezultatePrezentaţi rezultatele obţinute într-o secvenţă logică în text, cu tabele şi figuri. Nu repetaţi întext toate datele din tabele sau figuri; puneţi accentul şi <strong>si</strong>ntetizaţi numai observaţiileimportante. Materialele suplimentare şi <strong>de</strong>taliile tehnice pot fi plasate într-o anexă un<strong>de</strong> pot fiacce<strong>si</strong>bile fără a întrerupe cur<strong>si</strong>vitatea textului. Folo<strong>si</strong>ţi valori numerice nu numai sub formă<strong>de</strong> valori relative (procente), dar şi ca numere absolute din care au fost calculate valorilerelative. Restrângeţi tabelele şi figurile la cele necesare. Folo<strong>si</strong>ţi graficele ca alternative latabele cu multe date. Nu prezentaţi aceleaşi date <strong>de</strong> două ori în tabele şi grafice.DiscuţiiAccentuaţi aspectele noi şi importante ale studiului. Nu repetaţi în <strong>de</strong>taliu datele dinsecţiunile anterioare. Stabiliţi limitele studiului şi analizaţi implicaţiile <strong>de</strong>scoperirilor pentrucercetări viitoare.ConcluziiPrecizaţi concluziile care rezultă din studiu. Stabiliţi o legătură între concluzii şi scopurilestudiului. Evitaţi <strong>de</strong>claraţiile necalificate şi tragerea unor concluzii care nu sunt susţinutea<strong>de</strong>cvat <strong>de</strong> datele prezentate. Puteţi emite noi ipoteze atunci când aveţi o justificare, darnumiţi-le ca atare în mod clar.BibliografiaReferinţele bibliografice se numerotează consecutiv, în ordinea în care apar menţionate primadată în text.I<strong>de</strong>ntificaţi referinţele din text, tabele, legen<strong>de</strong> prin numere arabe în paranteze patrate.Evitaţi citarea rezumatelor ca referinţe bibliografice.Scrierea bibliografiei: autori (nume, iniţiala prenumelui), anul, titlul, editura, număr pagini.Scrierea bibliografiei: autori (nume, iniţiala prenumelui), anul, titlul, <strong>de</strong>numirea revistei,volumul, număr pagini.Folo<strong>si</strong>ţi abrevierile titlurilor <strong>de</strong> reviste conform stilului din In<strong>de</strong>x Medicus.TabeleleCreaţi tabelele în Word.Numerotaţi tabelele cu cifre arabe, consecutiv, în ordinea primei citări în text şi daţi un titluscurt pentru fiecare (Tabelul 1. ... ); numerotare şi <strong>de</strong>numire <strong>de</strong>asupra şi în afara tabelului.Materialul explicativ se plasează în legenda <strong>de</strong> la subsol.Inseraţi tabelele în text.A<strong>si</strong>guraţi-vă că fiecare tabel este citat în text.Ilustraţiile (figuri, fotografii)Creaţi graficele alb-negru, editabile, în Excel sau Microsoft Word.În cazul microfotografiilor, trimiteţi tipărituri clare, lucioase, alb-negru, <strong>de</strong> calitatefotografică, cu indicatori <strong>de</strong> scară internă şi cu precizarea meto<strong>de</strong>i <strong>de</strong> imprimare amicrofotografiilor (rezoluţie ... ).Numerotaţi figurile cu cifre arabe, consecutiv, în ordinea primei citări în text şi daţi un titluscurt pentru fiecare (Figura 1. ... ); numerotare şi <strong>de</strong>numire <strong>de</strong><strong>de</strong>subtul şi în afara figurii.Materialul explicativ se plasează în legenda <strong>de</strong> la subsol.Inseraţi graficele şi microfotografiile în text şi separat într-un fişier electronic în format jpg.A<strong>si</strong>guraţi-vă că fiecare ilustraţie este citată în text.Unităţile <strong>de</strong> măsurăRaportaţi unităţile <strong>de</strong> măsură în <strong>si</strong>stemul internaţional <strong>de</strong> unităţi, SI, sau în <strong>si</strong>stemul local non-SI, dacă este cazul.Abrevierile şi <strong>si</strong>mbolurileFolo<strong>si</strong>ţi numai abrevierile standard. Termenul în întregime, pentru care se foloseşte oabreviere, trebuie să preceadă prima folo<strong>si</strong>re abreviată în text. Evitaţi abrevierile în titlu.
86<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health2. Recomandări privind trimiterea manuscrisului la revistăTrimiteţi manuscrisul în format electronic, pe dischetă, CD sau ca document ataşat la e-mail.Trimiteţi o ver<strong>si</strong>une tipărită pe hârtie a manuscrisului, în trei exemplare.Manuscrisul va fi însoţit <strong>de</strong> „Acceptul <strong>de</strong> publicare şi <strong>de</strong> copyright către SISPR”.3. Neacceptarea articoluluiColegiul <strong>de</strong> redacţie va comunica autorilor cauzele neacceptării articolului.Articolele neacceptate nu se restituie autorilor.
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health87INSTRUCTIONS FOR AUTHORS(adapted from „Rules for Preparation and Submis<strong>si</strong>onn of Manuscripts to Medical Journals”,the Vancouver Convention)Authors are invited to consult the addressed instructions which are enclosed in the Journal ofHygiene and Public Health. These offer a general and rational structure for the preparation ofmanuscripts and reflect the process of scientific research.Authors are invited to consult and fill in the acceptance form for publishing and copyrighttransfer to the Romanian Society of Hygiene and Public Health (RSHPH).An article is published only after a review performed by two scientific referents.The editorial board reservs the right to modify the expres<strong>si</strong>on and <strong>si</strong>ze of an article, if sonee<strong>de</strong>d. Major changes are <strong>de</strong>ci<strong>de</strong>d together with the main author.1. Instructions for manuscript preparationGeneral PrinciplesThe material will be formatted as follows: 12 pt Times New Roman fonts; line spacing at 1 ½, page A4 with 2.5 cm left and right bor<strong>de</strong>rs, maximum content of 15,000 characters, inRomanian with diacritic characters.The manuscript of an original article must inclu<strong>de</strong> the following sections: introduction,material and methods, results, discus<strong>si</strong>ons, conclu<strong>si</strong>ons, references.Title pageThe title page must inclu<strong>de</strong> the following informations:- title of the article- names and institutional affiliation of the authors- author whom correspon<strong>de</strong>nce should be addressed to: name and surname, postaddress, phone and fax, e-mail address.Abstract and key-wordsThe abstract including maximum 150 words will be written in both Romanian and English, atthe beginning of the article (Brittish or American English, not a combination of the two). Theabstract will <strong>de</strong>scribe the context and purpose of the study, the material and method of study,main results and conclu<strong>si</strong>ons. New and important aspects of the study will be empha<strong>si</strong>zed.A number of 3-5 key-words will be given.IntroductionShow the importance of the approached theme. Clearly state the aim, objective or researchhypothe<strong>si</strong>s. Only make strictly pertinent statements and do not inclu<strong>de</strong> data or conclu<strong>si</strong>ons ofthe presented paper.Material and methodSelection and <strong>de</strong>scription of participants. Clearly <strong>de</strong>scribe the selection modality of theparticipating subjects, including eligibility and exclu<strong>si</strong>on criteria and a brief <strong>de</strong>scription of thesource-population.Technical information. I<strong>de</strong>ntify the methods, equipments and procedures offering sufficient<strong>de</strong>tails to allow other researchers to reproduce the results. Cite reference sources for the usedmethods by arabic figures between square brackets. Describe new or substantially changedmethods, indicating the reasons for u<strong>si</strong>ng them and asses<strong>si</strong>ng their limitations.Statistics. Describe statistical methods u<strong>si</strong>ng sufficient <strong>de</strong>tails for an informed rea<strong>de</strong>r who hasaccess to original data to be able to verify the presented results. Whenever pos<strong>si</strong>ble, quantifythe results and present them accompanied by appropriated indicators for the error oruncertainty of measurement. Specify the used programme for statistical analy<strong>si</strong>s.
88<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public HealthResultsPresent the obtained results with a logical sequence in the text, with tables and figures. Do notrepeat in the text all data presented in tables and figures; only stress upon and synthe<strong>si</strong>zeimportant observations. Additional materials and technical <strong>de</strong>tails may be placed in anappendix where they may be accessed without interrupting the fluidity of the text. Use figuresnot only as relative (percent) values but also as absolute values from which relative ones havebeen calculated. Restrict only to necessary tables and figures. Use graphs as an alternative totables with numerous data. Do not present the same data twice in tables and graphs.Discus<strong>si</strong>onsStress upon new and important aspects of the study. Do not repeat <strong>de</strong>tailed data from previoussections. Establish the limitations of the study and analyze the implications of the discoveredaspects for future research.Conclu<strong>si</strong>onsState the conclu<strong>si</strong>ons which emerge from the study. Show the connection between theconclu<strong>si</strong>ons and the aims of the study. Avoid unqualified statements and conclu<strong>si</strong>ons whichare not a<strong>de</strong>quately supported by the presented data. You may issue new hypothe<strong>si</strong>s wheneverjustified but clearly <strong>de</strong>scribe them as such.ReferencesReferences are consecutively numbered according to their first citation in the text.I<strong>de</strong>ntify references in the text, tables, legends by arabic figures between brackets [..].Avoid citation of abstracts as references.Reference list format: authors (name, surname initial), year, title, editor, number of pages.Reference list format: authors (name, surname initial), year, title, journal, volume, pagenumbers.Use journal title abreviations according to the In<strong>de</strong>x Medicus style.TablesGenerate tables in Word.Number tables with arabic figures, consecutively, according to the first citation and give themshort titles (Table 1……..); number and title <strong>si</strong>tuated at the upper margin and out<strong>si</strong><strong>de</strong> thetable.Explaining material is placed in a footnote.Insert tables in the text.Make sure every table is cited in the text.Illustrations (figures, photos)Create black and white graphs, editable in Excel or Microsoft Word.In case of microphotographs, send clearly published materials, shiny, black and white, withgood photographic quality, with internal scale indicators and specifying the printing methodand characteristics (resolution…..).Show numbers in arabic figures, consecutively, according to the first citation, and give themshort titles (Figure 1………); number and title below and out<strong>si</strong><strong>de</strong> the figure. Explainingmaterial is placed in a footnote.Insert graphs and microphotographs in the text and also in a separate electronic jpg file. Makesure every illustration is cited in the text.Units of measurementReport measurement units u<strong>si</strong>ng the international system, IS, or the local non-IS system, ifrequired.Abbreviations and symbolsOnly use standard abbreviations. The full term for which an abbreviation is used mustprecee<strong>de</strong> its first abbreviated use. Avoid the use of abbreviations in the title.
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.56, <strong>nr</strong>.3/2006 – Journal of Hygiene and Public Health892. Instructions for the submis<strong>si</strong>on of manuscripts to the journalSend the electronic format of the manuscript on a floppy disk, CD or e-mailattachment. Send 3 copies of the paper printed ver<strong>si</strong>on.The manuscript will be accompanied by the „Publication and copyright acceptance forthe RSHPH”.3. Rejection of articlesThe editorial board will inform the authors on the causes of article rejection. Rejectedarticles are not restituted to authors.