coperta 1:coperta 1.qxd.qxd - Primaria Mizil
coperta 1:coperta 1.qxd.qxd - Primaria Mizil
coperta 1:coperta 1.qxd.qxd - Primaria Mizil
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Fereastra - 2009Obiceiuride CrăciunCrestinismul şisolstiţiul de iarnăSolstiţiul de iarnă a fost celebratînainte de era creştină. Astfel, romaniisărbătoreau Saturnaliile între17 şi 24 decembrie, asociind evenimentulcu „naşterea soarelui neînvins"(sol invictus). În Occident, înanul 354, Papa Liberiu, fixează sărbătoareanaşterii lui Isus pe 25 decembrie,şi stabileşte modul celebrăriiînceputului creştinismului, asimilândsărbătorile populare şi„păgâne”, deja existente.CapraÎncepând cu Ignatul şi sfârşindcu zilele Crăciunului, în alte părţide la Crăciun iar în altele obişnuindusenumai în ziua de Sfântul Vasile,există obiceiul ca flăcăii să umble cuţurca, capra sau brezaia. Ca şi la celelaltejocuri cu măşti practicate în timpulsărbătorilor de iarnă, şi în joculcaprei şi-au făcut loc, pe lângă măştileclasice (capra, ciobanul, ţiganul, butucarul),măştile de draci şi moşi care,prin strigătele, chiotele şi mişcărilecaraghioase ale celor ce le poartă,măresc nota de umor şi veselie, dânduneori o nuanţă de grotesc. Jocul„caprei” (uciderea, bocirea, înmormântarea,învierea) la origine a fost,desigur, un ceremonial grav, un elementde cult. În cadrul sărbătoriloragrare jocul a devenit un ritual menitsă aducă rodnicie anului care urmează,spor de animale în turmele păstorilor,succesul recoltelor - invocat şievocat de boabele care se aruncau degazdă peste cortegiul „caprei”.Aceasta se pare că îşi areoriginea în obiceiurile romanilor: fieîn jocurile şi cântecele desfăşurate înjurul altarelor păgâne de preoţii saucântăreţii travestiţi în dobitoace cuocazia sărbătorilor date pentru cinsteazeilor.Capra joacă după fluier iar laterminare, unul din flăcai, apropiindusede masa unde sunt membrii familiei,începe să vornicească.SteauaUmbatul cu steaua este unobicei vechi ce se întâlneşte la toatepopoarele creştine. Acest obicei vreasă amintească steaua care a vestit naşterealui Isus si i-a călăuzit pe cei treimagi. Cântecele despre stea provindin surse diferite: unele din literaturabizantină ortodoxă, altele din literaturalatină medievală a Bisericii Catolice,câteva din literatura de nuanţăCalvină şi multe din ele, chiar din tradiţiilelocale. Micul cor al stelarilor,care intră în casă în zilele Crăcinului,cântă versuri religiose despre naşterealui Isus: „Steaua sus răsare”; „În oraşulVitleem”; „Trei crai de la răsărit".ColindeleDacă acum aproape au dispărutcolindele în mediul rural, iar înoraşe au devenit o mască a cerşetoriei,altădată, începand cu noaptea de 23spre 24 decembrie, de la miezul nop-148