coperta 1:coperta 1.qxd.qxd - Primaria Mizil
coperta 1:coperta 1.qxd.qxd - Primaria Mizil
coperta 1:coperta 1.qxd.qxd - Primaria Mizil
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Fereastra - 2009Dar să ne întoacem spre traiectoriaartistului R. Cotoşman. Încălătoria făcută la Paris (1963) pentruprobleme de sănătate intră în contactcu cinetismul şi constructivismul şireîntors în ţară experimentează elementede artă constructivistă, colaje,apoi artă cinetică. Din cauza cenzuriicomuniste manifestările sale au avut oarie restrânsă dar totuşi reuşeşte să facăun experiment la Teatru Mic dinBucureşti(1965) apoi iniţiază un grupconstructivist-cinetic.În 1968 reuşeşte să vernisezeprima sa expoziţie personală cuproiecte de artă cinetică la CasaZiariştilor din Bucureşti. În acelaşi anparticipă la prima expoziţie constructivist– cinetică din ţară la GaleriaKalinderu din Bucureşti cu o lucrarede realizată tehnic la întreprindereaDermatina din Timişoara unde fratelelui era inginer chimist, un om extremde generos şi bine pregătit profesionalcare l-a sprijinit mult în demersurilesale artistice.Lucrarea, Quaternar 1, era unansamblu dinamic – luminos ce creeao dinamică din culori şi din apropiereasau distanţarea de structura ei.Era de fapt o lucrare menită să „demoleze”cenuşiul peisajului urban şisă interacţioneze cu privitorul. Atuncise pare că ne-am văzut pentru ultimaoară şi am discutat mult despre preocupărilenoastre artistice. Cum preocupürilemele erau legate de plasticădar şi de film, (filmul experimental) îispuneam lui Roman că ar fi extraordinarca expoziţiile să fie însoţite deproiecţii cinematografice care să dilatespaţiul de percepţie deoarece filmuleste o artă sincretică. Chiar amhotărât să facem nişte filmări dar...Cu sprijinul criticului OctavianBarbosa şi a altor intelectualidin Grupul 111 ( Roman Cotoşman,Ştefan Bertalan, Constantin Flondor)a reprezentat România la BienalaConstructivistă de la Nürnberg.Cu această ocazie RomanCotoşman rămâne în Germania deVest apoi se stabileşte în SUA undedupă o perioadă de şedere la NewYork se mută la Philadelphia.În America, unde RomanCotoşman se defăşoară fără umbracenzurii, face o serie de colaje şi desene,„Tensional Games” apoi o seriede instalaţii din metal cu elementeliniare, desene şi picturi, un serial dedesene intitulat „Construcţii spaţiale”Participă la expoziţii din careamintesc „Contemporary Drawings”la Muzeul de Artă din Philadelphia.Realizează o serie de sculpturi, reliefuri,instalaţii din lemn şi metal şiîncepe seria de colaje cromatice.În 1991 i se decernează „Premiulsecţiei de critică al U.A.P. dinRomânia.Participă la expoziţii dinSUA şi Germania inclusiv cu expoziţiipersonale iar în 1995 participă laBienala de Artă Contemporană de laVeneţia.Sigur că mai sunt multe despus despre creaţia sa artistică şi contribuţiasa importantă în dezvoltareaartelor moderne. Noi putem reţinedoar atât, faptul că este un român, unmare român de-al nostru dacă nuputem face mai mult. Pentru arta contemporanăvăzută pe plan mondial eleste un jalon important, un vizionar,un adevărat artist.122