92 <st<strong>ro</strong>ng>IOANA</st<strong>ro</strong>ng> <st<strong>ro</strong>ng>MOLDOVANU</st<strong>ro</strong>ng>---------28Fac. 29, 16Fac. 31,47Fac. 31, 50Fac. IlFac. 32, 27- Şi <st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng> Lavan era 2fete: numele cei maimari, Lia, şi cei maitinere, Rahil, numele.-- Această movi Iămărturiseşte Întrumijlocul mieu astădzi.- Să vei smeri fetelemele, să vei luamuiere preste fetelemele, [ ... ]- Cândai să nu viesă mă lovască, şimaica preste ficiori.- Ce-ţ iaste numele?Şi <st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng> Lavan era doaofete: numele cei maimari, Lia, şi numelecei mai tinere, Rahil..-- Această. movilă mărturiseşteîntru mijloculrnieu astăzi.- De vei smeri fetelemele, <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> vei luamuiere peste fetelemele, [...]- Cândai să nu vie sămă lovească, şi mumepreste ficiori.- Ce-ţi iaste numeletău?- Şi avea Lavan 2fete: pre cea maimare o chierna Liia,iar pre cea mai mică,RahiL- Această movilămărturie între mmeşi Între tine iasteastăzi.- De vei micşorafetele mele şi vei luaalte muieri să fie maimari <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>cât dânsele,[ ... J- Să nu cumva să viesă mă ucigă şi premine şi mumânile cucopi<st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng>şii lor.- Cum te cheamă?Din exemplificările noastre, se ve<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> c<st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng>r că literalismul nu era o caracteristicăgenerală a unei epoci În care "cărturarii nu concepeau să lucreze altfel", cumsusţine Virgil Cân<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>a'I", ci a unei anumite şcoli <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> traducere, apărută încă dinvremea s<st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng>vonisrnului cultural - aşa cum constatase <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>ja Ilie Bărbulescu 104.Milescu şi Dosoftei, pe <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> o parte, Daniil Panoneanul, pe <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> alta, aparţineau unorşcoli <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> traducere diferite, literală sau "cuvânt cu cuvânt" (primii) şi semantică sau"după Înţeles" (ultimul).Depen<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>nţa <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> originalul grecesc a creat în mod necesar o diferenţiere alimbii scrise, cărturăreşti, <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> cea vorbită, popu<st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng>ră, care se manifestă În toatecompartimentele limbii.Datorită "strâmtării limbii rumâneşti" - cum se spune în prefata lui ŞerbanCantacuzino --, traducătorii s-au văzut siliţi să accepte o serie <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> neologisme.Majoritatea sunt din categoria exotismelor, <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>semnând realităţi p<strong>ro</strong>prii OrientuluiAp<strong>ro</strong>piat: pietre preţioase tahatis, amethistos, anthrâx; hrisolithos, lighirion,onihion, sardion, topazion, virlliem etc.), p<st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng>nte şi animale (agnu, atachis, e<strong>ro</strong>diu,finic, haradrion, hi<strong>ro</strong>grulion, ireos, porfirion, stirav, terevinthu, vişin, vruh etc.),elemente <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> civilizaţie (cor, didrahmă, drahmă, efa sau ifi, engolpiu sau engolpion,\03 Virgil Cân<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>a, Raţiunea dominantă, p. 125 ..·126.\04 Ilie Bărbulescu, Curentele literare <st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng> <strong>ro</strong>mâni în perioada s<st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng>vonismului cultural, Bucureşti,1928, p. 164-167,375-382.
29 STRUCTURA LINGVISTICĂ A BIBLIE! DE LA 93in, pielm, siclă sau siclu, stirac etc.). Cele mai multe nici măcar nu sunt adaptate <st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng>sistemul limbii noastre, ci sunt preluate cu forma lor originară. O altă serie <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>neologisme, cu mult mai redusă, s-ar putea numi "<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> lux", <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>oarece dublează inmod inutil cuvinte <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>ja existente: anghel pe inger, chitos pe chit, mandragoră pemătrăgună, pasha pe paşte, tineri (din magh.) pe tipsie (din tc.), turnură (din <st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng>t.med. turnura, citat <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> 1. C. Chiţimia) pe cotitură sau cotlO5. Nu "strâmtarea" limbii,ci excesul <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> literalisrn al traducătorilor explică apariţia acestora. Ap<strong>ro</strong>ape toateneologismele sunt luate din greacă; <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> aceea, nu ve<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>m pe ce se Întemeiazăafirmaţia lui 1. C. Chitimia privind "re<strong>ro</strong>manizarea" vocabu<st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng>rului. Dimpotrivă, sepoate constata faptul că fraţii Greceanu au respins În mod consecvent neologismele<st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng>tina-<strong>ro</strong>manice existente în manuscrise (cum este soţietate din ms. 45 al luiMilescu, carbuncul, co<strong>ro</strong>nă, pârghie, spichinar, suma din ms. 4389 al lui DaniilPanoneanulj'". Semnificativ este cazu! neologismului pălărie, existent În ambelemanuscrise, pe care fraţii Greceanu îl înlocuiesc prin chivără <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> mătase.O a doua soluţie ee li se oferea traducători lor pentru a compensa"strâmtarea" limbii <strong>ro</strong>mâne era să-şi Încerce puterile în creaţia lexicală. Separând<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>rivatele <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>ja existente <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> cele care apar acum întâia dată, constatăm că acesteadin urmă sunt re<st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng>tiv puţine şi că nici unul nu a reuşit să se impună, fie datorităconţinutului lor semantic prea special (<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> ex. a insămăra "a pune samarul",măslinet, unghiureleş, fie pentru că nu se dove<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>au necesare ibătrânime"mulţime <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> bătrâni", a se preainmulţiş, fie pentru că erau concurate <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> sinonime<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> <st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng>rgă circu<st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng>ţie talbiciune "albeaţă", cursoare "curgere", hrănaci "crescător <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>animale", în speţă "oier", "cioban", a inimi "a însufleţi", împrejurean ,,;nărginaş"incurmezişat "ponciş", a se Îndura "a se invârtoşa", intristăciune "ţntristare",întunicios "întunecos", pângăriciune "pângărire", <strong>ro</strong>bime "plean')!,"<strong>ro</strong>bie",turnătoare "vas", visuitor "visător"). .Cea <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> a treia soluţie - tipică pentru limba <strong>ro</strong>mână veche - era recurgerea <st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng>calcuri. Calcurile lexicale sunt extrem <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> nume<strong>ro</strong>ase -' şi s-a putlit: vorbi <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> "untransfer masiv <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> substanţă semantică din limba greacă în <strong>ro</strong>mână,,107. Lăsând <st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng> oparte calcurile care se dove<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>au necesare, pentru că limba noastră nu dispunea <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>termeni pentru o serie <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> noţiuni, trebuie să spunem că p<strong>ro</strong>ce<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>ul a fost împins <st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng>extrem, neglijându-se echivalenţele existente'l". Astfel, sunt nejustificate cea maimare parte dintre calcuri, mai ales că fraţii Greceanu puteau găsi, <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> cele mai multeori, soluţii a<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>cvate chiar in ms. 4389. Vom oferi în continuare câteva!O5 Din aceste exemple se ve<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> că nu corespun<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> a<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>vărului afirmaţia p<strong>ro</strong>fesorului EugenMunteanu, după care traducătorii <st<strong>ro</strong>ng>Bibliei</st<strong>ro</strong>ng> "nu int<strong>ro</strong>duc un neologism <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>cât atunci când trebuie<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>semnată o realitate fără corespon<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>nt în societatea şi cultura <strong>ro</strong>mânească a epocii" (Tipuri <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>calc uri, p, 73).106 Acest lucru reiese din materialul lexical comparativ prezentat <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> Vasile Arvinte în studiileD-salc int<strong>ro</strong>ductive <st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng> primele patru cărţi ale <st<strong>ro</strong>ng>Bibliei</st<strong>ro</strong>ng>.107 Eugen Munteanu, Influenţa mo<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>lelor c<st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng>sice asupra traducerilor <strong>ro</strong>mâneşti din secolu<st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng>l Xi/Il-lea. Lexicul (rezumatul tezei <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> doctorat), <st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng>şi, 1993, p, 7.108 Acest fapt a fost observat şi <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> către Eugen Munteanu, Tipuri <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> calcuri, p. 73.