IOANA MOLDOVANU, Structura lingvisticÄ a Bibliei de la ... - alil.ro
IOANA MOLDOVANU, Structura lingvisticÄ a Bibliei de la ... - alil.ro
IOANA MOLDOVANU, Structura lingvisticÄ a Bibliei de la ... - alil.ro
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
82 <st<strong>ro</strong>ng>IOANA</st<strong>ro</strong>ng> MOLDOVANLJ 18M. Gaster. Acest lucru il admite şi V, Arvinte, constatând, <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>stul <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>s, apariţia Înversiunea finală a unor particu<st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng>rităţi moldoveneşti fără acoperire În ms. 45,O opinie diferită are Însă p<strong>ro</strong>fesorul Al. Andriescu, după care amestecul <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>norme nu era rezultatul fortuit al p<strong>ro</strong>cesului <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> revizie şi tipărire, ci reflecta oinfluenţă reală a graiului moldovenesc în vorbirea muntenilor'". Această influenţă,<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>spre care vorbea şi Dimitrie Cantemir în Descriptio Moldaviae, şi pe care nu oexclu<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>a nici Ion Gheţie", poate fi presupusă În unele privinţe, dar nu cre<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>m că eaar fi dus <st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng> constituirea unor ample serii <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> dublete fonetice şi morfologice,III. <st<strong>ro</strong>ng>Structura</st<strong>ro</strong>ng> lingvistică a <st<strong>ro</strong>ng>Bibliei</st<strong>ro</strong>ng> <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> <st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng> Bucureştidin perspectivă diacrnnicăAcest aspect al structurii lingvistice a operei <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> care ne ocupăm a fost maipuţin studiat până în prezent. Cel dintâi care o face este p<strong>ro</strong>fesorul V, Arvinte, careconstată, pe <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> o parte, ,,0 tendinţă spre arhaizare a limbii", iar pe <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> alta "otendinţă <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> inovare?". Biblia lui Şerban nu este numai un amestec <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> norme<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>ca<st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng>te în spaţiu, dar şi un amestec <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> norme <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>ca<st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng>te în timp. Ea nu reflectă fi<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>lstadiul lingvistic existent în Ţara Românească în a doua jumătate a secoluluial XVII-lea, ci repune în circu<st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng>ţie şi fenomene specifice limbii mai vechi, af<st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng>te <st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng>periferia graiului sau păstrate doar printr-o tradiţie cărturărească. Nici documentele,nici textele juridice, nici c<strong>ro</strong>nicile din acest secol nu concentrează atâtea trăsăturiarhaice ca această operă - fapt explicabil, <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>oarece, dintre toate tradiţiile literare,aceea a literaturii religioase este cea mai conservatoare.În mod surprinzător, conservatorismul lingvistic al <st<strong>ro</strong>ng>Bibliei</st<strong>ro</strong>ng> este dub<st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng>t <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> otendinţă novatoare <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>stul <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> p<strong>ro</strong>nunţată. Asupra acestei acţiuni <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> "rcînnoire" aformei insistă în mod special p<strong>ro</strong>fesorul 1. C. Chiţimia, care o sesizează <st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng> nivelullexic ului. Ea ar consta din faptul că "s-a renunţat <st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng> o serie <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> arhaisme saus<st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng>vonisme fără snagă, păstrându-se cele expresive şi viabile"; "apoi s-a p<strong>ro</strong>cedat <st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng>re<strong>ro</strong>manizare (<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>ci încă din secolul al XVlI-lea, nu începând cu sfârşitul secoluluial XVIII-lea, cum se afirmă), prin folosirea <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> <st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng>tinisme sau termeni <strong>ro</strong>manici"; Însfârşit, "au ape<st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng>t <st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng> <strong>ro</strong>mânizare, printr-un număr <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> termeni compuşi [...], dar maiales prin acordare <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> sensuri noi (conotaţii) unor cuvinte <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> uz în<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>lungat?".Arhaismele şi inovaţiile pot fi apreciate, conform schemei lui Leiv Flydal, dindouă perspective: diac<strong>ro</strong>nică şi diastratică, Prima urmăreşte diferenţierile existente<st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng> nivelul graiului, selectate <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> traducători. Cea <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> a doua urmăreşte diferenţierileexistente Între tradiţia cărturărească şi limba vie (popu<st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng>ră), precum şi cele create69 Alexandru Andriescu, op. cit" p, 42-45,70 Ion Gheţie, Baza dialectală. .., p. 341.71 Vasile Arvinte, Studiu lingvistic <st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng> Facerea, p, 52 şi <st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng> Preoţia, p. 14, Astfel <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> constatări sefac <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> multe ori atunci când se discută fenomenele lingvistice p<strong>ro</strong>prii <st<strong>ro</strong>ng>Bibliei</st<strong>ro</strong>ng> <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> <st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng> 1688,72 I. C. Chiţimia, Un monument <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> valoare literară perenă: "Biblia lui Şerban Cantacuzino"(1688) (postfaţă <st<strong>ro</strong>ng>la</st<strong>ro</strong>ng> Biblia sau Dumnezeiasca Scriptură [".], Bucureşti, 1988, p. 981).